Справа № 804/16584/14
Суддя: Парненко Вікторія Станіславівна
Дата ухвалення: 2014-11-10 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ПОСТАНОВА ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

10 листопада 2014 р. Справа № 804/16584/14

Дніпропетровський окружний
адміністративний суд у складі:

головуючий суддя
Парненко В.С.

при секретарі судового засідання
Драгота С.А.

за участю:

представника позивача
Косякін Р.В.

представника позивача
Кащенко С.А.

представника відповідача
Задорожна А.Ю.

розглянувши у відкритому судовому
засіданні у місті Дніпропетровську
адміністративну справу за позовом
Товариства з обмеженою
відповідальністю «Авіста і К» до
Дніпропетровської митниці Міндоходів
про визнання протиправними та
скасування рішення про коригування
митної вартості товарів, картки
відмови в прийнятті митної декларації,
митному оформленні випуску чи пропуску
товарів, транспортних засобів
комерційного призначення, -

ВСТАНОВИВ:

10.10.2014 р. Товариство з обмеженою
відповідальністю «Авіста і К» (надалі -
позивач) звернулось до
Дніпропетровського окружного
адміністративного суду з
адміністративним позовом до
Дніпропетровської митниці Міндоходів
(надалі - відповідач), в якому просить:

1. Визнати протиправним та скасувати
Рішення про коригування митної
вартості товарів №110/100000/2014/200083/1 від
22.05.2014 р., прийняте м/п
«Дніпропетровськ-Лівобережний»
Дніпропетровської митниці Міндоходів
України стосовно Товариства з
обмеженою відповідальністю «Авіста і
К»;

2. Визнати протиправною та скасувати
Картку відмови в прийнятті митної
декларації, митному оформленні випуску
чи пропуску товарів, транспортних
засобів комерційного призначення
№110100000/2014/00164 від 22.05.2014 р., складену м/п
«Дніпропетровськ-Лівобережний»
Дніпропетровської митниці Міндоходів
України стосовно Товариства з
обмеженою відповідальністю «Авіста і
К».

В обґрунтування позовних вимог позивач
зазначив, що не погоджується з
висновками відповідача щодо винесеної
картки відмови в прийняті митної
декларації, митному оформленні випуску
чи пропуску товарів, транспортних
засобів комерційного призначення та
рішенням про коригування митної
вартості товарів, з огляду на те, що ним
було надано усі необхідні документи (в
тому числі і додаткові), які
підтверджують застосування основного
методу за ціною контракту для митного
оформлення товару.

Представники позивача в судовому
засіданні позовні вимоги підтримали та
просили позов задовольнити.

Представник відповідача у судовому
засіданні проти позову заперечував.
Надав письмові заперечення проти
позову.

Заслухавши представників сторін,
дослідивши матеріали справи,
проаналізувавши чинне законодавство,
суд доходить висновку, що позов не
підлягає задоволенню з наступних
підстав.

Судом встановлено, що 21.11.2013 р. ТОВ
«Авіста і К» (Комітент) укладено
Договір комісії №38-К з ТОВ «Торговий
дім «Металпромресурс» (Комісіонер),
згідно п.1.1 якого (мовою оригіналу)
«Комитент поручает Комиссионеру, а
Комиссионер от своего имени и за счет
Комитента обязуется за вознаграждение
приобрести и импортировать в Украину
продукцию для Комитента, в
соответствии с условиями настоящего
Договора».

25.11.2013 р. у відповідності з Договором
комісії від 21.11.2013 р. №38-К, ТОВ «Торговий
дім «Металпромресурс» (Покупець)
укладено Контракт купівлі-продажу
№KTS13-0911MPR з компанією KOTRIS LTD
(Великобританія) (Продавець), згідно п.1.1
якого (мовою оригіналу) «Продавец
обязуется поставить товар в
соответствии со спецификациями,
являющимися неотъемлемой частью
настоящего Контракта, на условиях
указанных в спецификациях, согласно
ИНКОТЕРМС-2000, а Покупатель принять и
оплатить товар». Пунктом 3.2 зазначеного
Контракту визначено складові ціни
товару, яка включає: вартість товару,
упакування, навантаження, експортної
ліцензії, митні тарифи, вартість
доставки товару на місце, страхування,
а також будь-які інші грошові збори, що
стягуються з продавця у зв'язку з
виконанням даного контракту.

Згідно Специфікації №03-04 від 03.04.2014 р.
до вказаного контракту товар («Прокат
плоский з вуглецевої сталі. Жерсть біла
електролітичного луження у рулонах
стандарт JIS G3303, MR ВА 311 D.O.S. покриття
оловом 2,8/2,8,»), виробником якого є
компанія CHANGZHOU RANDA INTERNATIONAL TRADE CO., LTD
(Китай), поставляється TOB «Авіста і К»
(вантажоодержувач) на умовах поставки
CIF порт Одеса, Україна, з відстрочкою 100%
його оплати протягом 60-ти днів з дати
поставки товару (датою поставки товару
і датою переходу права власності на
нього є дата оформлення ВМД типа IM 40).

10.06.2014 р. було укладено Додаткову угоду
до Договору комісії №38-К від 21.11.2013 р. та
додаткову угоду (між ТОВ «Торговий дім
«Металпромресурс» та компанією KOTRIS LTD)
про внесення змін до Специфікації №03-04
від 03.04.2014 р. до Контракту
купівлі-продажу №KTS13-0911MPR від 25.11.2013 р.,
якими збільшено строк розрахунків за
придбаний товар, а саме - 100% оплата
протягом 360-ти днів з дати поставки.

Згідно Специфікації №03-04 від 03.04.2014 р.
до Контракту купівлі-продажу №KTS13- 0911MPR
від 25.11.2013 р. та інвойсу №RD14002 від 09.04.2014
р., вартість товару залежить від
розмірів (товщина х ширина) та
становить: 1021,0 дол.США за 1 мт прокату
(жерсті білої) розміром 0,17 мм х 820 мм; 986,0
дол.США за 1 мт прокату (жерсті білої)
розміром 0,19 мм х 820 мм; 966,0 дол.США за 1 мт
прокату (жерсті білої) розміром 0,21 мм х
820 мм.

02.01.2014 р. компанією KOTRIS LTD
(Великобританія) (Покупець) укладено
Контракт №АCTL-020114-l з компанією ADVANCED
COMMODITIES TRADING LIMITED (Сейшельские Острови)
(Продавець), яким визначені технічні
умови та технічні вимоги до товару,
номенклатурну вартість товару, якісні
характеристики, кількість та умови
поставки товару (CIF порт Одеса, Україна),
який Покупець погоджується купити, а
Продавець погоджується продати.

02.01.2014 р. компанією ADVANCED COMMODITIES TRADING LIMITED
(Сейшельские Острови) (Покупець)
укладено Контракт №RD14002SR0102 з компанією
CHANGZHOU RANDA INTERNATIONAL TRADE CO., LTD (Китай)
(Продавець-виробник товару), предметом
якого визначені технічні умови та
технічні вимоги до товару,
номенклатурна вартість товару, його
якісні характеристики, кількість та
умови поставки товару (CIF порт Одеса,
Україна).

На виконання Контракту №RD14002SR0102 від
02.01.2014 р. компанії ADVANCED COMMODITIES TRADING LIMITED
виробником товару (компанія CHANGZHOU RANDA
ERNATIONAL TRADE CO., LTD (Китай) видано інвойс №
RD14002SR0312 від 12.03.2014 р.

Згідно комерційного рахунку (інвойсу)
№RD14002SR0312 від 12.03.2014 р., виданого
компанії ADVANCED COMMODITIES TRADING LIMITED компанією
CHANGZHOU RANDA INTERNATIONAL TRADE CO., LTD (Китай) за
Контрактом №RD 14002SR0102 від 02.01.2014 р.
вартість товару здійснюється на умовах
поставки CIF порт Одеса (Україна),
залежить від розмірів (товщина х
ширина) та становить: 1015,0 дол.США за 1 мт
прокату (жерсті білої) розміром 0,17 мм х
820 мм; 980,0 дол.США за 1 мт прокату (жерсті
білої) розміром 0,19 мм х 820 мм; 960,0 дол.США
за 1 мт прокату (жерсті білої) розміром
0,21 мм х 820 мм.

На виконання Договору комісії від
21.11.2013 р. №38-К та відповідно до
Контракту купівлі-продажу №KTS13-0911MPR від
25.11.2013 р., в адресу ТОВ «Авіста і К»,
згідно Специфікації №03-04 від 03.04.2014 р.
до цього контракту та інвойсу №RD14002 від
09.04.2014 р., компанією KOTRIS LTD
(Великобританія) здійснено поставку
жерсті білої електролітичного луження
у рулонах стандарт JIS G3303, MRBA 311 D.O.S.
покриття оловом 2,8/2,8, країною
походження Китай, а саме: прокат (жерсть
біла) розміром 0,18 мм х 820 мм вартістю 1021,0
дол. США за 1 мт; прокат (жерсть біла)
розміром 0,19 мм х 820 мм вартістю 986,0 дол.
США за 1 мт; прокат (жерсть біла)
розміром 0,21 мм х 820 мм вартістю 966,0
дол.США за 1 мт, загальною вартістю 157172,87
доларів США за партію товару вагою
(нетто) 158270 кг (вага брутто - 158830 кг), де
вантажовідправником (експортером) є
виробник товару - компанія CHANGZHOU RANDA
INTERNATIONAL TRADE CO., LTD (Китай), a
вантажоотримувачем - TOB «Авіста і К».
Згідно вищезазначених специфікації та
інвойсу товар поставлено ТОВ «Авіста і
К» на умовах CIF порт Одеса, Україна.

Товар оприбутковано на склад ТОВ
«Авіста і К», в бухгалтерському обліку
підприємства вчинено відповідні
записи по Дт 281 «Товари на складі» та по
Кт 631 «Розрахунки з вітчизняними
постачальниками», на підтвердження
чого позивачем надано копію
прибуткової накладної (складського
обліку) №56 від 22.05.2014 р., копію картки
рахунку бухгалтерського обліку 631
«Розрахунки з вітчизняними
постачальниками» за травень 2014 р. по
контрагенту ТОВ «ТД «Металпромресурс»
згідно ВМД№110100000/2014/212604 від 15.05.2014 р.

Вищевказаний товар був заявлений до
митного оформлення шляхом
електронного декларування (митна
декларація №110100000/2014/212488 від 22.05.2014) з
визначенням вартості за придбаний
товар за ціною контракту з
використанням основного методу
визначення митної вартості (за ціною
договору).

На підтвердження митної вартості
товару позивач надав митному органу
для митного оформлення товару наступні
документи: Договір комісії №38-К від
21.11.2013 р., укладений між ТОВ «АВІСТА і К»
та ТОВ «ТОРГОВИЙ ДІМ
«МЕТАЛПРОМРЕСУРС», доручення
комісіонеру №03-04 від 03.04.2014 до Договору
комісії №38-К від 21.11.2013 р., Контракт
купівлі-продажу №KTS13-0911MPR від 25.11.2013 р.,
накладну ЦІМ/УМВС (з додатками) №42555078
від 20.05.2014 р., рахунок-фактуру (інвойс)
№RD14002 від 09.04.2014 р., Специфікацію №03-04
від 03.04.2014 р. до Контракту
купівлі-продажу №KTS13- 0911MPR від 25.11.2013 р.,
пакувальний лист від 12.03.2014 р.,
сертифікат про походження товару ССРІТ
140128191 від 03.04.2014 р., сертифікат якості
№RD14002SR від 12.03.2014 р., коносамент
№ВКХН002357 від 09.04.2014 р., копію митної
декларації країни відправлення
(експортна декларація) від 03.04.2014 р.,
страховий поліс №PYIE23E03047 від
03.04.2014 р., екологічну декларацію №32219
від 15.05.2014 р.

Дана обставина сторонами по справі не
заперечується.

Відповідно до ст. 49 Митного кодексу
України (у редакції чинній на момент
виникнення спірних відносин) митною
вартістю товарів, які переміщуються
через митний кордон України, є вартість
товарів, що використовується для
митних цілей, яка базується на ціні, що
фактично сплачена або підлягає сплаті
за ці товари.

Заявлення митної вартості товарів
здійснюється декларантом або
уповноваженою ним особою під час
декларування товарів у порядку,
встановленому розділом VIII цього
Кодексу та цією главою (ст. 52 Митного
кодексу України).

Відповідно до ст. 53 митного кодексу
України документами, які підтверджують
митну вартість товарів, є: 1) декларація
митної вартості, що подається у
випадках, визначених у частинах п'ятій
і шостій статті 52 цього Кодексу, та
документи, що підтверджують числові
значення складових митної вартості, на
підставі яких проводився розрахунок
митної вартості; 2)
зовнішньоекономічний договір
(контракт) або документ, який його
замінює, та додатки до нього у разі їх
наявності; 3) рахунок-фактура (інвойс)
або рахунок-проформа (якщо товар не є
об'єктом купівлі-продажу); 4) якщо
рахунок сплачено, - банківські платіжні
документи, що стосуються оцінюваного
товару; 5) за наявності - інші платіжні
та/або бухгалтерські документи, що
підтверджують вартість товару та
містять реквізити, необхідні для
ідентифікації ввезеного товару; 6)
транспортні (перевізні) документи, якщо
за умовами поставки витрати на
транспортування не включені у вартість
товару, а також документи, що містять
відомості про вартість перевезення
оцінюваних товарів; 7) копія імпортної
ліцензії, якщо імпорт товару підлягає
ліцензуванню; 8) якщо здійснювалося
страхування, - страхові документи, а
також документи, що містять відомості
про вартість страхування.

У разі якщо документи, зазначені у
частині другій цієї статті, містять
розбіжності, наявні ознаки підробки
або не містять всіх відомостей, що
підтверджують числові значення
складових митної вартості товарів, чи
відомостей щодо ціни, що була фактично
сплачена або підлягає сплаті за ці
товари, декларант або уповноважена ним
особа на письмову вимогу органу
доходів і зборів зобов'язані протягом 10
календарних днів надати (за наявності)
такі додаткові документи: 1) договір
(угоду, контракт) із третіми особами,
пов'язаний з договором (угодою,
контрактом) про поставку товарів, митна
вартість яких визначається; 2) рахунки
про здійснення платежів третім особам
на користь продавця, якщо такі платежі
здійснюються за умовами, визначеними
договором (угодою, контрактом); 3)
рахунки про сплату комісійних,
посередницьких послуг, пов'язаних із
виконанням умов договору (угоди,
контракту); 4) виписку з бухгалтерської
документації; 5) ліцензійний чи
авторський договір покупця, що
стосується оцінюваних товарів та є
умовою продажу оцінюваних товарів; 6)
каталоги, специфікації, прейскуранти
(прайс-листи) виробника товару; 7) копію
митної декларації країни відправлення;
8) висновки про якісні та вартісні
характеристики товарів, підготовлені
спеціалізованими експертними
організаціями, та/або інформація
біржових організацій про вартість
товару або сировини.

У разі якщо орган доходів і зборів має
обґрунтовані підстави вважати, що
існуючий взаємозв'язок між продавцем і
покупцем вплинув на заявлену
декларантом митну вартість, декларант
або уповноважена ним особа на письмову
вимогу органу доходів і зборів, крім
документів, зазначених у частинах
другій та третій цієї статті, подає (за
наявності) такі документи: 1) виписку з
бухгалтерських та банківських
документів покупця, що стосуються
відчуження оцінюваних товарів,
ідентичних та/або подібних
(аналогічних) товарів на території
України; 2) довідкову інформацію щодо
вартості у країні-експортері товарів,
що є ідентичними та/або подібними
(аналогічними) оцінюваним товарам; 3)
розрахунок ціни (калькуляцію).

Відповідно до ч.5 ст. 54 Митним кодексом
України, орган доходів і зборів з метою
здійснення контролю правильності
визначення митної вартості товарів має
право: 1) упевнюватися в достовірності
або точності будь-якої заяви, документа
чи розрахунку, поданих для цілей
визначення митної вартості; 2) у
випадках, встановлених цим Кодексом,
письмово запитувати від декларанта або
уповноваженої ним особи встановлені
статтею 53 цього Кодексу додаткові
документи та відомості, якщо це
необхідно для прийняття рішення про
визнання заявленої митної вартості; 3) у
випадках, встановлених цим Кодексом,
здійснювати коригування заявленої
митної вартості товарів; 4) проводити в
порядку, визначеному статтями 345-354
цього Кодексу, перевірки правильності
визначення митної вартості товарів
після їх випуску; 5) звертатися до
митних органів інших країн із запитами
щодо надання відомостей, необхідних
для підтвердження достовірності
заявленої митної вартості; 6)
застосовувати інші передбачені цим
Кодексом форми митного контролю.

Наказом Державної митної служби
України №362 від 13.07.2012 р. затверджено
методичні рекомендації щодо роботи
посадових осіб митних органів з
аналізу, виявлення та оцінки ризиків
при здійсненні контролю правильності
визначення митної вартості товарів,
які переміщуються через митний кордон
України.

Якщо за результатами аналізу,
виявлення та оцінки ризиків посадовою
особою митного органу встановлено
ризик заявлення неповних та/або
недостовірних відомостей про митну
вартість, у тому числі невірне
визначення митної вартості, або якщо за
результатом розгляду поданих
декларантом або уповноваженою ним
особою документів, які підтверджують
митну вартість товарів, встановлені
підстави для запиту документів,
перелік яких визначений частинами
третьою та/або четвертою статті 53
Кодексу, посадова особа митного органу
у графі «Для відміток митного органу»
ДМВ на паперовому носії робить запис
про необхідність подання документів
для підтвердження митної вартості
товарів із складенням переліку таких
документів, зазначає час, дату і
прізвище, ставить свій підпис та
проставляє відбиток особистої
номерної печатки. При електронному
декларуванні посадова особа за
допомогою автоматизованої системи
митного оформлення створює та надсилає
декларанту або уповноваженій ним особі
засвідчене електронним цифровим
підписом електронне повідомлення про
необхідність подання документів
відповідно до частин третьої та/або
четвертої статті 53 Кодексу для
підтвердження митної вартості товарів
із складанням їх переліку. (пункт 2.3
Наказу Міністерства фінансів України
від 24.05.2012 № 599 «Про затвердження Форми
декларації митної вартості та Правил
її заповнення»).

При цьому митний орган повинен
упевнитися, що заявлена декларантом
або уповноваженою ним особою митна
вартість товару ґрунтується на дійсній
вартості, під якою відповідно до статті
VII Генеральної угоди з тарифів і
торгівлі 1994 року, згода на
обов'язковість якої надана Верховною
Радою України, розуміється ціна, за
якою такий або аналогічний товар
продається або пропонується для
продажу при нормальній ході торгівлі в
умовах повної конкуренції. Відповідно
до ч. 1 та 3 ст. 1 Митного кодексу України
ці правила міжнародного договору
України обов'язкові для застосування
та мають пріоритет.

Відповідно до положень ч.2 ст. 58 Митного
кодексу України (у відповідній
редакції) метод визначення митної
вартості товарів за ціною договору
(контракту) щодо товарів, які
імпортуються, не застосовується, якщо
використані декларантом або
уповноваженою ним особою відомості не
підтверджені документально або не
визначені кількісно і достовірні
та/або відсутня хоча б одна із
складових митної вартості, яка є
обов'язковою при її обчисленні.

Згідно ст. 337 Митного кодексу України
перевірка документів та відомостей,
які відповідно до статті 335 цього
Кодексу подаються органам доходів і
зборів під час переміщення товарів,
транспортних засобів комерційного
призначення через митний кордон
України, здійснюється візуально, із
застосуванням інформаційних
технологій (шляхом проведення
формато-логічного контролю, контролю
співставлення, контролю із
застосуванням системи управління
ризиками) та в інші способи,
передбачені цим Кодексом.

Формато-логічний контроль - це
автоматизована перевірка правильності
заповнення даних митних декларацій та
повернення результатів перевірки;
перевірка митних декларацій та інших
документів на достовірність та
законність; здійснення статистичного,
валютного контролю, контролю
нарахованих митних платежів, контролю
правильності застосування заходів
нетарифного регулювання
зовнішньоекономічної діяльності.

Контроль співставлення - це
автоматизоване порівняння даних, які
містяться в митних деклараціях або
інших документах, поданих для митного
контролю або митного оформлення, з
даними, які містяться в електронних
копіях митних декларацій та інших
документах, що надходять з митних та
правоохоронних органів суміжних
держав; в уніфікованих електронних
дозвільних документах, що надходять з
інших державних органів, інших
електронних документах, пов'язаних з
перевіркою достовірності даних, що
перевіряються.

Контроль із застосуванням системи
управління ризиками - це оцінка ризику
шляхом аналізу (у тому числі з
використанням інформаційних
технологій) поданих документів у
конкретному випадку переміщення
товарів, транспортних засобів
комерційного призначення через митний
кордон України з метою обрання форм та
обсягу митного контролю, достатніх для
забезпечення додержання вимог
законодавства України з питань
державної митної справи.

Обсяги митного контролю, передбачені
главою 49 розділу ХІ Митного кодексу
України, визначаються за результатами
аналізу ризиків відповідно до положень
глави 52 розділу ХІ Митного кодексу
України.

Так, за результатами проведеного
контролю із застосуванням системи
управління ризиками Автоматизованою
системою аналізу та управління
ризиками (АСАУР) відповідно до ст. 337
Митного кодексу України в
автоматизованому порядку за митною
декларацією від 28.04.2014 р. №110100000/2014/210418
було виявлено ризик щодо можливого
заниження митної вартості та
сформовано повідомлення щодо
необхідності здійснення перевірки
правильності визначення митної
вартості, звернувши увагу на вартість
ідентичних або подібних товарів. В
даному повідомленні, зокрема,
зазначалося, що митна вартість
оцінюваних товарів не може бути
визначена згідно ст. 58 Митного кодексу
України за ціною договору (контракту) у
зв'язку із наявністю у митного органу
інформації про рівень митної вартості
товару у розмірі - 1,24 доларів США за кг
відповідно до митної декларації від
14.05.2014 р. №50070005/2014/1617. Рівень ціни
заявленої декларантом товару
становить 0,993 доларів США за кг.

За результатом спрацювання
Автоматизованої системи аналізу та
управління ризиками (АСАУР) було
сформовано обов'язкові форми контролю:
перевірка поданих товаросупровідних
та товаротранспортних документів (в
тому числі наданих на вимогу митного
органу) та/або відомостей про них на
предмет розбіжностей у відомостях, що
зазначені у цих документах, митній
декларації чи документах, що її
заміщують, їх електронних копіях,
розміщених в ЄАІС Держмитслужби;
контроль правильності визначення
митної вартостi товарiв; витребування
документів, які підтверджують митну
вартість товарів; заявлена митна
вартість товару нижча, ніж при
попередньому митному оформленні
такого товару особою (гр8 МД); порівняти
товар із раніше оформленим і з'ясувати
причини нижчої вартості; у разі, якщо
товари подібні чи ідентичні, провести
перевірку відомостей, що містяться в
документах, які підтверджують митну
вартість товарів. У випадках,
передбачених частинами
третьою-четвертою ст. 53 Митного
кодексу, здійснити запит додаткових
документів; у випадках, передбачених
частиною шостою ст. 54 Митного кодексу
України, прийняти рішення про
коригування митної вартості;
витребувати у декларанта заявлені у
гр.44 митної декларації документи, що
підтверджують митну вартість товарів.

Якщо за результатами аналізу,
виявлення та оцінки ризиків посадовою
особою митного органу встановлено
ризик заявлення неповних та/або
недостовірних відомостей про митну
вартість, у тому числі невірне
визначення митної вартості, або якщо за
результатом розгляду поданих
декларантом або уповноваженою ним
особою документів, які підтверджують
митну вартість товарів, встановлені
підстави для запиту документів,
перелік яких визначений частинами
третьою та/або четвертою статті 53
Митного кодексу України.

При електронному декларуванні
посадова особа за допомогою
автоматизованої системи митного
оформлення створює та надсилає
декларанту або уповноваженій ним особі
засвідчене електронним цифровим
підписом електронне повідомлення про
необхідність подання документів
відповідно до частин третьої та/або
четвертої ст. 53 Кодексу для
підтвердження митної вартості товарів
із складанням їх переліку.

Так, посадовою особою
Дніпропетровської митниці Міндоходів
відповідно до ст. 54 Митного кодексу
України здійснено контроль наявності в
підтверджуючих документах усіх
відомостей в кількісному виразі,
використаних при обчисленні митної
вартості, у зв'язку з чим митним органом
сформоване електронне повідомлення -
вимогу про необхідність подання
додаткових документів, за умови яких
може бути визначено митну вартість
товару, а саме: документи, що містять
відомості про вартість страхування;
виписку з бухгалтерської документації;
каталоги, специфікації, прейскуранти
(прайс - листи) виробника товару;
висновки про якісні та вартісні
характеристики товарів, підготовлені
спеціалізованими експертними
організаціями, та/або інформація
біржових організацій про вартість
товару або сировини.

Відповідно до ч.4 ст.57 Митного кодексу
України між митним органом та
декларантом проведена процедура
консультацій.

За результатами здійсненого контролю
правильності визначення митної
вартості товарів, відповідачем
прийнято картку відмови в прийнятті
митної декларації, митному оформленні
випуску чи пропуску товарів,
транспортних засобів комерційного
призначення №110100000/2014/00164 від 22.05.2014 р.
та рішення про коригування митної
вартості товарів №110100000/2014/200083/1 від
22.05.2014 р. яким скориговано митну
вартість товару (прокат плоский з
вуглецевої сталі. Жерсть біла
електролітичного луження у рулонах
стандарт JISG3303, MR ВА 311 D.O.S. покриття
оловом 2,8/2,8), країною походження Китай)
з 157 172,8 доларів США до 196254,8 доларів США.

Відповідно до ч. 7 ст. 55 Митного кодексу
України у випадку незгоди декларанта
або уповноваженої ним особи з рішенням
органу доходів і зборів про
коригування заявленої митної вартості
товарів орган доходів і зборів за
зверненням декларанта або
уповноваженої ним особи випускає
товари, що декларуються, у вільний обіг
за умови сплати митних платежів згідно
з митною вартістю цих товарів,
визначеною декларантом або
уповноваженою ним особою, та
забезпечення сплати різниці між сумою
митних платежів, обчисленою згідно з
митною вартістю товарів, визначеною
декларантом або уповноваженою ним
особою, та сумою митних платежів,
обчисленою згідно з митною вартістю
товарів, визначеною органом доходів і
зборів, шляхом надання гарантій
відповідно до розділу Х цього Кодексу.
Строк дії таких гарантій не може
перевищувати 90 календарних днів з дня
випуску товарів.

Судом встановлено, що 22.05.2014 р. товар був
випущений відповідачем у вільний обіг
під гарантії у відповідності до п.7 ст.55
Митного кодексу України.

Відповідно до ст. 57 Митного кодексу
визначення митної вартості товарів,
які ввозяться в Україну відповідно до
митного режиму імпорту, здійснюється
за такими методами: 1) основний - за
ціною договору (контракту) щодо
товарів, які імпортуються (вартість
операції); 2) другорядні: а) за ціною
договору щодо ідентичних товарів; б) за
ціною договору щодо подібних
(аналогічних) товарів; в) на основі
віднімання вартості; г) на основі
додавання вартості (обчислена
вартість); ґ) резервний.

Основним методом визначення митної
вартості товарів, які ввозяться на
митну територію України відповідно до
митного режиму імпорту, є перший метод -
за ціною договору (вартість операції).

Кожний наступний метод застосовується
лише у разі, якщо митна вартість
товарів не може бути визначена шляхом
застосування попереднього методу
відповідно до норм цього Кодексу.

Застосуванню другорядних методів
передує процедура консультацій між
органом доходів і зборів та
декларантом з метою визначення основи
вартості згідно з положеннями статей 59
і 60 цього Кодексу. Під час таких
консультацій орган доходів і зборів та
декларант можуть здійснити обмін
наявною у кожного з них інформацією за
умови додержання вимог щодо її
конфіденційності.

У разі неможливості визначення митної
вартості товарів згідно з положеннями
статей 59 і 60 цього Кодексу за основу для
її визначення може братися або ціна, за
якою ідентичні або подібні (аналогічні)
товари були продані в Україні не
пов'язаному із продавцем покупцю
відповідно до статті 62 цього Кодексу,
або вартість товарів, обчислена
відповідно до статті 63 цього Кодексу.

При цьому кожний наступний метод
застосовується, якщо митна вартість
товарів не може бути визначена шляхом
застосування попереднього методу.

У разі якщо неможливо застосувати
жоден із зазначених методів, митна
вартість визначається за резервним
методом відповідно до вимог,
встановлених статтею 64 цього Кодексу.

Як встановлено відповідачем,
неможливість застосування першого
методу обумовлена наявністю
розбіжностей у документах, які
підтверджують числові значення
складових митної вартості. Зокрема, при
проведенні контролю наданих
документів посадовою особою митного
органу виявлені наступні розбіжності:

1. У сертифікаті походження від 03.04.2014 р.
№ ССРІТ 140128191 зазначений інвойс
№RD14002SR0312 від 12.03.2014 р. До митного
оформлення наданий інвойс № RD14002 від
09.04.2014 р., за яким і здійснюється
ввезення товару на митну територію
України. В той час як інвойс №RD14002SR0312
від 12.03.2014 р. та пояснення щодо нього при
митному оформленні не надано;

2. У страховому документі від 04.04.2014 р.
№PYE23E03047 наявне посилання на
інвойс №RD14002SR0312 та контракт № RD14002SR0102,
які є відмінними від наданих при
митному оформленні. До митного
оформлення надано інвойс № RD14002 від
09.04.2014 р. та контракт № KTS13-0911MPR від 25.11.2013
р.;

3. Вказаний страховий поліс від 04.04.2014 р.
№ PYE23E03047 містить відомості про
страхову суму 171845,58 дол. США. Згідно
наданого до митного оформлення інвойсу
№ RD14002 від 09.04.2014 р. вартість товару, що
постачається складає 157172,87 дол. США.

У відповідності до ст. 53 Митного
кодексу України передбачено надання
страхових документів, а також
документів, що містять відомості про
вартість страхування, якщо
здійснювалося страхування. Процентна
ставка страхування та вартість витрат
на страхування у страховому документі
та документах митного оформлення
відсутня, що унеможливлює здійснення
відповідного розрахунку.

До переліку витрат, які мають
включатися до митної вартості товарів,
якщо вони не включалися до ціни, що була
фактично сплачена або підлягає сплаті,
згідно з п. 5 ч.10 ст. 58 Митного кодексу
України входять витрати на
навантаження, вивантаження та обробку
оцінюваних товарів, пов'язані з їх
транспортуванням до аеропорту, порту
або іншого місця ввезення на митну
територію України.

Таким чином, документів які містять
відомості про вартість страхування,
позивачем надано не було.

Вищезазначене дало підстави вважати
митному органу про можливе
неврахування всіх витрат, які
передбачені ст. 58 Митного кодексу
України у повному обсязі.

Враховуючи викладене, та з метою
здійснення контролю за правильністю та
повнотою визначення декларантом
митної вартості товару, використовуючи
право упевнюватися в достовірності або
точності будь-якої заяви, документа чи
розрахунку, поданих для цілей
визначення митної вартості, позивача
повідомлено про необхідність надати
протягом 10 календарних днів додаткових
документів (за наявності), перелік яких
наведено раніше.

Позивача також повідомлено, що ч. 6 ст.53
Митного кодексу України передбачено,
що декларант, або уповноважена ним
особа, за власним бажанням може подати
додаткові наявні у них документи для
підтвердження заявленої ними митної
вартості товару.

Декларант не надав будь-які інші
документи щодо підтвердження митної
вартості.

За поясненнями позивача, надання на
вимогу митниці виписки з
бухгалтерської документації під час
митного оформлення імпортованого
товару неможливе, оскільки товар, який
не пройшов митне оформлення, за
законодавчо встановленими правилами
бухгалтерського обліку на баланс
підприємства не приймається, а вся
існуюча бухгалтерська документація
складається із зовнішньоекономічного
контракту, інвойсу та транспортних
документів. Неможливість надання на
вимогу митниці прайс - листа виробника
товару пояснюється тим, що у фірми
«CHANGZHOU RANDA INTERNATIONAL TRADE (Китай) відсутня
практика складання прайс - листів та
каталогів через те, що в ринкових
відносинах виробник практикує
індивідуальний підхід до клієнтів
відповідно до обсягів закупівлі, форм
та умов оплати, добросовісності
виконання умов контракту. Стосовно
витребування митним органом
інформації біржових організацій про
вартість товару та/або сировини слід
зазначити, що товар який поставлявся не
виготовляється та не реалізується в
порядку біржової торгівлі, ціна на
даний товар не визначається за
формулою, тому ця вимога митного органу
не могла бути виконана.

Відповідно до ч. 8 ст. 55 Митного кодексу
України протягом 80 днів з дня випуску
товарів декларант або уповноважена ним
особа може надати органу доходів і
зборів додаткові документи для
підтвердження заявленої ним митної
вартості товарів, що декларуються.

З матеріалів справи вбачається, що
листом від 22.05.2014 р. №2205 ТОВ «Авіста і К»
повідомило відповідача, що залишає за
собою право надати митниці додаткові
документи в термін до 80 днів з дня
випуску товарів у вільний обіг на
підставі ч.8 ст.55 Митного кодексу
України.

Листами від 16.06.2014 р. № 24 та від 25.07.2014 р.
№ 27 позивачем додатково надані
наступні документи: копію Контракту
№ACTL-020114-1 від 02.01.2014 р., укладеного між
компаніями KOTRIS LTD (Великобританія) та
ADVANCED COMMODITIES TRADING LIMITED (Сейшельские
Острова), мовою оригіналу та в
автентичному перекладі
Торгово-промислової палати України на
російську мову; копію Контракту
№RD14002SR0102 від 02.01.2014 р., укладеного між
компаніями ADVANCED COMMODITIES TRADING LIMITED
(Сейшельские Острова) та CHANGZHOU RANDA
INTERNATIONAL TRADE CO., LTD (Китай), мовою оригіналу
та в автентичному перекладі
Торгово-промислової палати України на
російську мову; копію комерційного
рахунку (інвойс) №RD14002SR0312 від 12.03.2014 р.,
виданого за Контрактом №RD14002SR0102 від
02.01.2014 р.; копію висновку експерта
Дніпропетровської торгово-промислової
палати №ГО - 3294 від 22.07.2014 р. щодо
проведеної цінової експертизи на
імпортну поставку прокату плоского з
вуглецевої сталі - жерсть біла
електролітичного луження у рулонах
стандарт JIS G3303, MR ВА 311 D.O.S. покриття
оловом 2,8/2,8, країною походження Китай
на умовах поставки CIF порт Одеса
(Україна), згідно Контракту
купівлі-продажу №KTS13-0911MPR від 25.11.2013 р.;
копію додаткової угоди від 10.06.2014 р. до
Договору комісії №38-К від 21.11.2013 р.,
укладеному між ТОВ «Авіста і К» та ТОВ
«Торговий дім «Металпромресурс»; копію
додаткової угоди від 05.06.2014 р. про
внесення змін до Специфікації №03-04 від
03.04.2014 р. до Контракту купівлі-продажу
№KTS13-0911MPR від 25.11.2013 р.; копію картки
рахунку бухгалтерського обліку 631
«Розрахунки з вітчизняними
постачальниками» за травень 2014 року по
контрагенту ТОВ «ТД «Металпромресурс»
згідно МД №110100000/2014/212604 від 22.05.2014 р.;
копію прибуткової накладної ТОВ
«Авіста і К» (внутрішній облік) №56 від
22.05.2014 р.

За поясненнями позивача, під час
оскарження рішення про коригування
митної вартості товарів в
адміністративному порядку ТОВ «Авіста
і К» разом із скаргою від 13.08.2014 р. №32
додатково надало на розгляд
Департаменту митної справи
Міністерства доходів і зборів копії
листів від постачальників, якими
підтверджується існування лише одного
єдиного страхового полісу при поставці
товару на умовах поставки CIF порт Одеса
(Україна) при завантаженні товару в
порту країни виробника (Китай), а саме:
копію листа компанії KOTRIS LTD в адресу ТОВ
«Авіста і К» від 01.07.2014 р., мовою
оригіналу та в автентичному перекладі
Торгово-промислової палати України на
російську мову; копію листа компанії
KOTRIS LTD в адресу компанії ADVANCED COMMODITIES TRADING
LIMITED від 24.06.2014 р., мовою оригіналу та в
автентичному перекладі
Торгово-промислової палати України на
російську мову; копію листа компанії
CHANGZHOU RANDA INTERNATIONAL TRADE CO., LTD в адресу
компанії ADVANCED COMMODITIES TRADING LIMITED від 30.06.2014
р., мовою оригіналу та в автентичному
перекладі Торгово-промислової палати
України на російську мову.

Позивач вважає, що відмовляючи у
митному оформленні (випуску) товару та
здійснивши коригування митної
вартості товарів за поданою
декларантом декларацією від 22.05.2014 р.
№110100000/2014/212488, відповідач діяв всупереч
закону, про що наводить наступні
обставини.

На виконання Контракту №RD14002SR0102 від
02.01.2014 р., укладеного компанією ADVANCED
COMMODITIES TRADING LIMITED (Сейшельські Острови)
(Покупець) з компанією CHANGZHOU RANDA INTERNATIONAL
TRADE CO., LTD (Китай), покупцю видано інвойс
№RD14002SR0312 від 12.03.2014 р., чим пояснюється
зазначення саме цього контракту та
інвойсу у сертифікаті про походження
товару №ССРІТ 140128191 від 03.04.2014 р.
виданому виробником товару - компанією
CHANGZHOU RANDA INTERNATIONAL TRADE CO., LTD, та у
страховому полісі №PYIE23E03047 від
03.04.2014 р.

Згідно Правил використання внутрішніх
та міжнародних торгових термінів
Інкотермс 2010 умова поставки CIF
Інкотермс 2010 - «COST, INSURANCE AND FREIGHT»
(«ВАРТІСТЬ, СТРАХУВАННЯ ТА ФРАХТ...
назва порту призначення») означає, що
поставка є здійсненою продавцем, коли
товар перейшов через поручні судна в
порту відвантаження. Додатково до
цього, Продавець зобов'язаний оплатити
фрахт та понести витрати, необхідні для
доставки товару до названого порту
призначення (укласти на звичайних
умовах договір перевезення товару до
названого порту призначення звичайним
судноплавним маршрутом).

Згідно Специфікації №03-04 від 03.04.2014 р.
до Контракту купівлі-продажу №KTS13- 0911MPR
від 25.11.2013 p., укладеного ТОВ «Торговий
дім «Металлпромресурс» (Покупець) з KOTRIS
LTD (Великобританія) (Продавець), на
виконання Договору комісії від 21.11.2013 р.
№38-К з ТОВ «Авіста і К», товар
поставлено ТОВ «Авіста і К» на умовах CIF
порт Одеса, Україна.

Відповідно до Міжнародних правил
інтерпретації комерційних термінів
ІНКОТЕРМС, продавець за умовами CIF
повинен отримати страховий поліс, який
повинен покривати CIF - ціну плюс 10 %. і по
можливості, бути у валюті контракту.

Продавець, на виконання умов поставки
товару (CIF порт Одеса, Україна) за
Контрактом №RD14002SR0102 від 02.01.2014 p.,
здійснив страхування товару, де за
страховим полісом від 04.04.2014 р.
№PYIE23E03047 страхова сума складає
171845,58 дол.США, що дорівнює 110% CIF-ціни,
зазначеної в комерційному рахунку
(інвойсі) №RD14002SR0312 від 12.03.2014 р.,
виданому продавцем покупцю, на умовах
поставки товару CIF «Одеса порт,
Україна» згідно укладеного між ними
Контракту, а саме: 156223,25 дол.США + (156223,25
дол.США х 10%) = 171845,58 дол.США.

За страховим полісом №PYIE23E03047 від
04.04.2014 р. компанія «KOTRIS LTD» є не
страхувальником, а застрахованою
особою.

ТОВ «Авіста і К» звернулось до компанії
KOTRIS LTD за наданням інформації про
організацію страхування товару по
всьому ланцюгу його продажу від
виробника.

Обставини страхування товару на шляху
перевезення за ціною першої перекупки
підтверджено листами всіх продавців
товару по ланцюгу, копії яких
надавались відповідачу та долучені до
матеріалів справи.

Компанія KOTRIS LTD листом від 01.07.2014 р.
повідомила, що не здійснювала ніякого
додаткового страхування вантажу на
користь покупця та надала копії листів
компанії ADVANCED COMMODITIES TRADING LIMITED від 01.07.2014
р. і виробника товару - компанії CHANGZHOU
RANDA INTERNATIONAL TRADE CO., LTD від 30.06.2014 р., якими
підтверджено існування лише одного
єдиного страхового полісу
№PYIE23E03047 від 04.04.2014 р.

При цьому, компанією CHANGZHOU RANDA INTERNATIONAL
TRADE CO., LTD, як страхувальником,
підтверджено здійснення страхування
вантажу за страховим полісом
№PYIE23E03047 від 04.04.2014 р. на користь
компанії KOTRIS LTD, як застрахованої
сторони і як бенефіціара страхових
полісів, у випадку виникнення
страхового випадку.

Зазначення в страховому полісі
комерційного інвойсу виробника товару
№RD14002SR0312 від 12.03.2014 р., Контракту з
виробником товару №RD14002SR0102 від 02.01.2014
р., страхової вартості товару,
розрахованої з ціни товару за першою
перекупкою та компанії КОTRIS LTD в якості
застрахованої особи, відповідає умовам
волевиявлення договірних сторін та, на
думку позивача, не є розбіжністю, про
яку стверджує відповідач, а є
достовірним документуванням фактичних
обставин послідовного виконання
домовленостей договірних сторін одо
виконання умов поставки товару.

З урахуванням вищевказаного поставка
товару на умовах CIF передбачає, що у
фактурну вартість товару вже включені
витрати, які впливають на митну
вартість товару (в тому числі
страхування), тому для цілей визначення
митної вартості товару ця вартість не
потребує коригування.

Право митного органу на витребування
документів, що містять відомості про
вартість страхування, а також
страхових документів, як вказує
позивач, передує його обов'язок
з'ясувати, чи не включені такі витрати у
вартість товару згідно з умовами
контракту, та чи здійснювалось
страхування товару.

Таким чином, витребування позивачем
доказів на підтвердження розміру вже
включених до ціни товару витрат є
необґрунтованим, тому відмова в
митному оформленні товару за першим
методом з підстав ненадання
витребуваних документів є
неправомірною.

Крім іншого, на виконання вимоги
відповідача щодо надання висновку про
якісні та вартісні характеристики
товарів, підготовлені
спеціалізованими експертними
організаціями, ТОВ «Авіста і К»
замовило Дніпропетровській
торгово-промисловій палаті проведення
цінової експертизи товару, при
розмитненні якого митним органом
прийняте рішення про коригування
митної вартості №110100000/2014/200083/1 від
22.05.2014 р., про що складено Висновок
експерта Дніпропетровської
торгово-промислової палати №ГО-3294 від
22.07.2014 р. (надалі - Висновок експерта).
Згідно зазначеного Висновку
контрактна вартість товару,
поставленого по Контракту
купівлі-продажу №KTS13-0911MPR від 25.11.2013 р.
(згідно специфікацій №03-04 від 03.04.2014 р.)
відповідає його ринковій вартості на
умовах поставки CIF - Одеса.

Висновок експерта №ГО-3294 від 22.07.2014 р.
базується на маркетинговому аналізі
цінової інформації та враховують
наявність декількох посередників у
заявленій зовнішньоекономічній
операції, посередницькі контракти та
інші документи, що стосуються поставок,
які підприємством були надані
Дніпропетровській торгово-промисловій
палаті для їх дослідження експертом,
зокрема, контракти та інвойси по всьому
ланцюгу продажу товару від виробника.

На думку позивача, відповідачем не
наведено та не надано жодного
належного та допустимого доказу про те,
що надані декларантом документи
містять розбіжності, наявні ознаки
підробки або не містять всіх
відомостей, що підтверджують числові
значення складових митної вартості
товарів.

Необґрунтованість та неправомірність
визначення для ТОВ «Авіста і К» митної
вартості товару на підставі даних
митної декларації від 14.05.2014 р.
№500070005/2014/1617 полягає в тому, що на
виконання Договору комісії від 21.11.2013 р.
№38-К та відповідно до Контракту
купівлі-продажу №KTS13-0911MPR від 25.11.2013 p., в
адресу TOB «Авіста і К», згідно
специфікації №03-14 від 03.04.2014 р. до цього
Контракту та інвойсу № RD14002 від 09.04.2014 р.
компанією KOTRIS LTD (Великобританія)
здійснено поставку товару не за єдиною
вартістю 0,993 доларів США за кг, як то
зазначено відповідачем в гр.33 спірного
рішення про коригування митної
вартості, а різною вартістю, яка
залежить від параметрів металопрокату
(товщини та ширини) та кількості (ваги)
поставки.

Визначаючи митну вартість товару,
відповідачем до всієї номенклатури
товару позивача застосовано лише одну
єдину вартість - 1,24 доларів США за кг
без врахування залежності ціни товару
від його параметрів (товщини та ширини),
кількості (ваги) поставки стандарту, та
без будь-якого посилання на параметри
металопрокату згідно митної
декларації від 14.05.2014 р. №500070005/2014/1617.

При цьому слід зазначити, що
законодавством України не надано
жодного офіційного статусу внутрішній
інформаційній базі митниці щодо раніше
визнаних (визначених) органом доходів і
зборів митних вартостях, на підставі
даних якої для ТОВ «Авіста і К» було
визначено митну вартість
імпортованого товару.

Єдина автоматизована інформаційна
система Державної митної служби
України відповідно до приписів Митного
кодексу України, на думку позивача,
носить інформаційний характер і не є
сама по собі підставою для відмови у
визнанні задекларованої митної
вартості декларантом, оскільки така
підстава для коригування не
передбачена ст. 55 Митного кодексу
України і не викладена в ст. VII
Генеральної угоди з тарифів і торгівлі.
Нижчий рівень митної вартості
імпортованого товару, в порівнянні з
задекларованим раніше, сам по собі не
може розцінюватися як заниження
позивачем митної вартості, і не є
перешкодою для застосування першого
методу визначення митної вартості
товару, а також не може бути достатньою
підставою для відмови у здійсненні
митного оформлення товару за першим
методом визначення його митної
вартості.

Використовуючи своє право на
оскарження рішення митного органу,
позивач звернувся до Департаменту
митної справи Міністерства доходів і
зборів України (нині - Державна
фіскальна служба України) із скаргою
№32 від 13.08.2014 р. на оскаржуване рішення
про коригування митної вартості
товарів.

Рішенням Державної фіскальної служби
України №3370/6/99-99-24-02-06-15 від 12.09.2014 р.
залишено чинним рішення про
коригування митної вартості від 22.05.2014
р. №110100000/2014/200083/1, скаргу ТОВ «Авіста і
К» №32 від 13.08.2014 р. без задоволення.

Відмовляючи у задоволенні скарги,
Державна фіскальна служба України
посилається на наступне:

1. До митної вартості товару
вартість страхування включена не в
повному обсязі, оскільки страхова
премія розрахована з ціни, яка не
містить прибутку двох посередників.

2. Схема розрахунків за
поставлений товар між всіма учасниками
ланцюга поставки товару (фактична
передплата за товар китайському
виробнику, відстрочення платежу
компанії «ADVANCED COMMODITIES TRADING LIMITED» у 3 або 4
місяці від дати прибуття товару в порт
Одеса, та відстрочення платежу
компанії «KOTRIS LTD» та ТОВ «Торговий дім
«Металпромресурс» у 360 днів від дати
поставки товару) суперечить
загальноприйнятій світовій практиці
та свідчить про наявність додаткових
умов та домовленостей, які
унеможливлюють визначення вартості
цих товарів.

Позивач вказує, що у договірному
процесі первинна автономна воля
учасників цивільних відносин до
настання певних правових наслідків
трансформується в їхню спільну
консолідовану волю, яка висловлюється
шляхом взаємоузгодженого
волевиявлення. Актом такого
волевиявлення, що легітимізує його, є
цивільно-правовий договір. В
законодавстві України на загальному та
спеціальному рівнях проголошено
свободу укладення договору у
зовнішньоекономічній сфері -
зовнішньоекономічного контракту.

Враховуючи, що попит на закуплений
позивачем з початку поточного року
товар імпортного походження не
перевищив пропозиції на будівельному
ринку, який через політичну обстановку
в країні та пов'язану з нею економічну
кризу вже тривалий час перебуває в
стані стагнації, що значною мірою
негативно вплинуло на
платоспроможність ТОВ «Авіста і К»»,
підприємство звернулось до
постачальників із пропозицією щодо
збільшення строків оплати за
поставлений товар. На підставі
зазначеного було укладено додаткову
угоду від 10.06.2014 р. до Договору комісії
№38-К від 21.11.2013 р. та додаткову угоду про
внесення змін до Специфікації №0407 від
07.04.2014 р., якими збільшено строк
розрахунків за придбаний товар, а саме -
100% оплата протягом 360-ти днів з дати
поставки.

3. Надані копії експортних митних
декларацій не містять дати здійснення
експорту, тобто вони є, щонайменше,
попередніми, які не містять відомостей
про завершення митного оформлення
експорту оцінюваного товару.

Позивач вказує, що експортна митна
декларація країни відправлення
містить дату здійснення експорту -
03.04.2014 р., про що, зокрема, йдеться у
Висновку експерта.

На підставі вищезазначеного та з
урахуванням того, що у
Дніпропетровської митниці були всі
дані для визначення за ціною контракту
митної вартості товару, що
імпортується на виконання Контракту
купівлі-продажу №KTS13-0911MPR від 25.11.2013 р.,
митниця не довела обґрунтованість
застосування другорядного (резервного)
методу оцінки митної вартості, тому ТОВ
«Авіста і К» вважає, що рішення про
коригування митної вартості товарів
від 22.05.2014 р. №110100000/2014/200083/1 винесено з
порушенням норм чинного законодавства,
а документів, поданих позивачем для
митного оформлення товару, достатньо
для визначення митної вартості за
першим методом її оцінки, а саме за
ціною Контракту купівлі-продажу
№KTS13-0911MPR від 25.11.2013 р. та доданих до
нього специфікації та інших
документів.

Суд має протилежну правову позицію, яка
полягає у наступному.

За результатами розгляду додаткових
документів, наданих підприємством,
відповідачем сформовано відповідні
відповіді: лист Дніпропетровської
митниці Міндоходів від 04.08.2014 р.
№5010/04-50-52 та рішення Державної
фіскальної служби України від 12.09.2014 р.
№3370/6/99-99-24-02-06-15 (за результатами
розгляду скарги позивача), якими
проінформовано про те, що оскаржуване
рішення про коригування митної
вартості залишається чинним з огляду
на наступне.

Сторонами по справі не заперечується,
що під час контролю правильності
визначення митної вартості декларанту
направлялись повідомлення щодо
невідповідності розрахованої суми за
страховими полісами вартості товару,
що оцінюється.

Суд вважає за необхідне зазначити, що
відповідно п.2.1 Правил заповнення
рішення про коригування митної
вартості товарів, які затверджені
наказ Міністерства фінансів України
від 24.05.2012 № 598 у графі 33 рішення
зазначаються обставини його прийняття
та джерела інформації, що
використовувалися митним органом для
визначення митної вартості;
послідовність застосування методів
визначення митної вартості та причин,
через які не був застосований кожний з
методів, що передує методу, обраному
митним органом.

Підставою для сумнівів щодо заявленої
митної вартості товарів є, насамперед,
рівень його ціни, якщо він істотно
відрізняється від цін на аналогічні
товари, відомості стосовно яких не
викликають сумнівів та ретельно
перевірялися. Таке порівняння
здійснюється шляхом використання
інформації, яка міститься в базі даних
Єдиної автоматизованої інформаційної
системи Державної митної служби
України.

Наказом Державної митної служби
України № 1341 від 04.11.2010 затверджено
Положення про Єдину автоматизовану
інформаційну систему Державної митної
служби України (ЄАІС Держмитслужби),
основними функціями якої, зокрема, є
збір, накопичення, систематизація,
обробка та узагальнення інформації в
сховищі даних, перетворення її до
форми, зручної для проведення аналізу
та ведення митної статистики;
автоматизована підтримка виконання
посадовими особами митних органів
процедур митного контролю та
оформлення товарів і транспортних
засобів, що переміщуються через митний
кордон України, а також контролю за
переміщенням вантажів, що перебувають
під митним контролем; автоматизація
застосування системи управління
ризиками.

Положення про ЄАІС ДМСУ розроблене
відповідно до Митного кодексу України,
Законів України «Про інформацію», «Про
Національну програму інформатизації»,
«Про захист інформації в
інформаційно-телекомунікаційних
системах», «Про телекомунікації», «Про
електронні документи та електронний
документообіг», «Про державну
таємницю», «Про науково-технічну
інформацію», Положення про вантажну
митну декларацію, затвердженого
постановою Кабінету Міністрів України
від 09.06.1997 № 574 (зі змінами), Концепції
(основи державної політики)
національної безпеки України,
Концепції технічного захисту
інформації в Україні, визначає
структуру, порядок функціонування
Єдиної автоматизованої Інформаційної
системи Державної митної служби
України, її складові та призначення.

Згідно п. 1.2 цього Положення Єдина
автоматизована інформаційна система
Держмитслужби - багатофункціональна
інтегрована автоматизована система, що
забезпечує інформаційну підтримку та
супроводження митної справи в Україні
і становить сукупність кількох
взаємопов'язаних інформаційних систем,
зокрема, автоматизованої
інформаційної системи «Центр»,
автоматизованої системи митного
оформлення,
інформаційно-телекомунікаційної
системи «Електронна пошта» та інших
систем, програмно-інформаційних
комплексів.

Єдина Автоматизована Інформаційна
Система Держмитслужби призначена для
автоматизації основних процесів
діяльності митних органів з метою
підвищення ефективності митного
контролю та митного оформлення, а також
контролю за переміщенням вантажів, що
знаходяться під митним контролем, як
через митний кордон України так і в її
межах.

Відповідно до Методичних рекомендації
щодо роботи посадових осіб митних
органів з аналізу, виявлення та оцінки
ризиків при здійсненні контролю
правильності визначення митної
вартості товарів, які переміщуються
через митний кордон України,
затвердженимх Наказом Державної
митної служби України №362 від 13.07.2012 р.
під час робіт з аналізу, виявлення та
оцінки ризиків використовуються такі
джерела інформації: спеціалізовані
програмно-інформаційні комплекси
Єдиної автоматизованої інформаційної
системи Держмитслужби України;
спеціалізовані видання, які містять
інформацію про ціни, сформовані на
світовому ринку; інформація, отримана
від Держмитслужби України, про ціни на
товари та/або сировину, матеріали,
комплектуючі, які входять до складу
товарів; інформація, отримана від
митних органів іноземних держав за
результатами перевірки автентичності
документів, які подавалися під час
митного контролю та митного оформлення
товару; інформація, отримана за
результатами здійснення митного
контролю, в тому числі за результатами
проведення документальних перевірок
дотримання вимог законодавства з
питань державної митної справи;
інформація, отримана від державних
органів, установ та організацій на
запити митних органів та/або
Держмитслужби України; цінова
інформація, отримана в рамках
домовленостей, укладених між
Держмитслужби України та асоціаціями,
спілками та іншими об'єднаннями
імпортерів та виробників; висновки про
якісні та вартісні характеристики
товарів, підготовлені
спеціалізованими експертними
організаціями, що мають відповідні
повноваження згідно із законодавством;
інформація, отримана в мережі Інтернет
(офіційні сайти виробників товарів,
прайс-листи Інтернет-магазинів тощо).

Пунктом 3 розділу XXI «Прикінцеві та
перехідні положення» Митного кодексу
України встановлено, що Закони України,
акти Кабінету Міністрів України,
нормативно-правові акти центрального
органу виконавчої влади, що забезпечує
реалізацію державної політики у сфері
державної митної справи, та інших
центральних органів виконавчої влади,
прийняті на виконання законів України
з питань державної митної справи до
набрання чинності цим Кодексом, та
нормативно-правові акти, які
використовуються при застосуванні
норм законів з питань державної митної
справи (у тому числі, акти
законодавства СРСР), застосовуються в
частині, що не суперечить цьому
Кодексу, до прийняття відповідних
актів згідно з вимогами цього Кодексу.

Враховуючи вищенаведені положення
норм права, суд приходить висновку, що
аналіз відповідачем цінової
інформації Єдиної автоматизованої
інформаційної системи Держмитслужби
здійснювався на підставі чинного під
час митного оформлення законодавства,
застосування якого не суперечило ст. 31
Митного кодексу України.

Відповідно до інформації, надісланої
листами ТОВ «Авіста і К», у
зовнішньоекономічній операції з
поставки прокату по контракту №KTS13-0911MPR
від 25.11.2013 р. наявні посередники:
заявлений виробник CHANGZHOU RANDA INTERNATIONAL TRADE
CO., LTD (Китай) продає прокат першому
посереднику - компанії Advanced Commodities Trading
Limited (Сейшельські острови), яким в
подальшому товар перепродається
компанії KOTRIS LTD (Велика Британія).

Згідно наданих посередницьких
договорів, ціна товару при кожному
перепродажу визначена на умовах
поставки CIF - порт Одеса.

За інформацією, наданою ТОВ «Авіста і
К», страхування товару здійснюється
першим продавцем - CHANGZHOU RANDA INTERNATIONAL TRADE
CO., LTD (Китай), страхова вартість товару
зазначена у страхових полісах з
урахуванням ціни товару за першою
перекупкою.

За результатами перевірки документів
митного оформлення встановлено, що
відповідно до сканованих копій
страхових полісів, наданих до митного
оформлення, страхувальником товару є
компанія KOTRIS LTD, якою оцінюваний товар
вже було придбано у посередника (Advanced
Commodities Trading Limited (Сейшельські острови) з
вартістю, відмінною від розрахованої
за страховими полісами.

Тобто, зазначене не відповідає
відомостям, наданим ТОВ «Авіста і К», що
страхування товару здійснено першими
продавцями.

Висновок експерта містить інформацію
про розгляд наданих імпортером
документів на оцінювані поставки
(зовнішньоекономічний контракт та
додаткова угода, договір комісії,
інвойси) та проведений аналіз
кон'юктури світового та українського
внутрішнього ринку, за результатами
якого зроблено висновок, що рівні
імпортних цін відповідають кон'юктурі
ринку. В наданому експертному висновку
відсутні відомості щодо використання
сторонніх джерел інформації щодо
вартості ідентичних або подібних
товарів та не враховано наявність
документально підтверджених
посередників у зазначеній
зовнішньоекономічній операції.

Також, в наданому експертному висновку
відсутні відомості щодо використання
джерел інформації в напрямку
розрахунку вартості страхування,
перевантаження, складування,
зберігання товарів за межами митної
території України, пов'язані з
транспортуванням цього товару,
відомості щодо коефіцієнтів
(найменування, числові значення),
порядку розрахунку та не враховано
наявність документально підтверджених
посередників у зазначених
зовнішньоекономічних операціях.

Відсутність документально
підтверджених відомостей щодо
формування вартості товару з
урахуванням наявних декількох
посередників та умов транспортування
унеможливлює використання наданого
Висновку для підтвердження заявленої
декларантом митної вартості товару.

Отже, виявлені розбіжності
обґрунтовані позивачем не були.

Враховуючи зазначені результати
перевірки, невідповідності відомостей
у наданих документах, виявлені під час
здійснення контролю правильності
визначення митної вартості та за
результатами розгляду додатково
наданих документів, неможливість
проведення обчислення заявленого
рівня митної вартості на підставі
наданих документів, неподання
декларантом або уповноваженою ним
особою документів згідно з сформованим
митницею переліком, у митниці були
відсутні підстави для визнання
заявленої декларантом митної вартості
та/або скасування рішення про
коригування митної вартості.

Крім того, за результатами розгляду
скарги Державною Фіскальною службою
України наданих документів
підтверджено правомірність прийняття
та залишення в силі оскаржуваного
рішення про коригування митної
вартості.

Як зазначалося раніше, підприємством
ТОВ «Торговий дім «Металпромресурс»
(на виконання Договору комісії з ТОВ
«Авіста і К») за зовнішньоекономічним
контрактом №KTS13-0911MPR від 25.11.2013 р. з
компанією KOTRIS LTD (Велика Британія) на
умовах поставки CIF Одеса здійснено
імпорт прокату плоского з вуглецевої
сталі походженням з Китаю.

Відповідно до умов
зовнішньоекономічного контракту
№KTS13-0911MPR (пп.3.2) ціна включає в себе
вартість товару, пакування,
навантаження, експортної ліцензії,
митні тарифи, вартість доставки товару
до місця призначення, страхування, а
також будь-які інші збори з продавця, що
пов'язані з виконанням даного
контракту.

Згідно з правилами ІСС з використання
термінів для внутрішньої та
міжнародної торгівлі при умовах
поставки СІF продавець зобов'язаний за
власний рахунок застрахувати вантаж
принаймні з мінімальним страховим
покриттям відповідно до застереження
(С) Умов страхування вантажів або
будь-яких подібних застережень.

Страхування повинно покривати,
передбачену контрактом (договором)
ціну плюс 10%, тобто 110%.

Страхова премія, яка включається до
митної вартості товару розраховується
від передбаченої контрактом
(договором) ціни.

Згідно з поданими документами у
зовнішньоекономічній операції з
поставки в Україну прокату по
контракту від 25.11.2013 р. №KTS13-0911MPR наявні
посередники: заявлений виробник CHANGZHOU
RANDA INTERNATIONAL TRADE CO., LTD, (Китай), продає
прокат першому посереднику - компанії
Advanced Commodities Trading Limited (Сейшельські
острови), яким в подальшому товар
перепродається компанії KOTRIS LTD (Велика
Британія).

Страхування товару здійснюється
виробником CHANGZHOU RANDA INTERNATIONAL TRADE CO., LTD,
тобто страхове покриття товару у
страхових полісах встановлене з
урахуванням ціни товару за першою
перекупкою. Це означає, що до митної
вартості товару вартість страхування
включена не в повному обсязі, оскільки
страхова премія розрахована з ціни, яка
не містить прибутку двох посередників.

Згідно з поясненнями, наданими
компанією KOTRIS LTD (лист від 01.07.2014 р. на
адресу ТОВ «Авіста і К») додаткове
страхування вантажу не здійснювалося.

Зовнішньоекономічним контрактом
визначено, що строки та умови оплати
узгоджуються у специфікаціях або
додаткових угодах до контракту, які є
його невід'ємною частиною (пп.4.1
контракту).

Згідно з наданою специфікацією
передбачено здійснення 100% оплати за
товар протягом 60-ти днів з дати
поставки. Датою поставки товару є дата
оформлення митної декларації.

Разом з тим, до зазначеної
специфікації, вже після випуску товару
у вільний обіг, були внесені зміни до
умов оплати за товар - 100% оплата
протягом 360 днів від дати поставки
товару.

Схема розрахунків за поставлений товар
між всіма учасниками ланцюга поставки
товару (фактична передплата за товар
виробнику, відстрочення платежу
компанії Advanced Commodities Trading Limited у 3 або 4
місяці від дати прибуття товару в порт
Одеса, та відстрочення платежу
компанії KOTRIS LTD та ТОВ «ТД
«Металпромресурс» у 360 днів від дати
поставки товару) свідчить про
наявність додаткових умов та
домовленостей, які унеможливлюють
визначення вартості цих товарів.

Наявність додаткових домовленостей
підтверджується також термінами
укладання договорів. Угода між
компаніями KOTRIS LTD та Advanced Commodities Trading
Limited визначає оплату за товар протягом 3
місяців після прибуття товару в порт
Одеса.

Надані копії експортних митних
декларацій не містять дати здійснення
експорту, тобто вони не містять
відомостей про завершення митного
оформлення експорту оцінюваного
товару.

Оскільки до митного оформлення не було
подано документів, що підтверджують
складові митної вартості у
відповідності до ст.ст. 52, 53 Митного
кодексу України, враховуючи наявність
інформації про іншу митну вартість
товарів та відсутність у документах,
поданих до митного оформлення всіх
відомостей, що підтверджують числові
значення складових митної вартості
товару та відомостей щодо ціни, що була
фактично сплачена або підлягає сплаті,
суд доходить до висновку, що у
відповідача виник обґрунтований
сумнів щодо правильності заявленої
митної вартості товару.

Судом встановлено, що відповідачем
витребовувався конкретний перелік
документів, однак зазначені документи
позивачем не були надані в повному
обсязі задля усунення виявлених
розбіжностей. У зв'язку з чим у митниці
не було можливості застосувати митну
вартість, заявлену позивачем.

Тому, митним органом було вжито заходи
щодо обрання іншого методу визначення
митної вартості.

Так, відповідно до ст. 58 Митного кодексу
України метод визначення митної
вартості за ціною договору (контракту)
щодо товарів, які ввозяться на митну
територію України відповідно до
митного режиму імпорту, застосовується
у разі, якщо: 1) немає жодних обмежень
щодо прав покупця (імпортера) на
використання оцінюваних товарів, за
винятком тих, що:та) встановлюються
законом чи запроваджуються органами
державної влади в Україні; б) обмежують
географічний регіон, у якому товари
можуть бути перепродані (відчужені
повторно); в) не впливають значною мірою
на вартість товару; 2) щодо продажу
оцінюваних товарів або їх ціни
відсутні будь-які умови або
застереження, які унеможливлюють
визначення вартості цих товарів; 3)
жодна частина виручки від будь-якого
подальшого перепродажу, розпорядження
або використання товарів покупцем не
надійде прямо чи опосередковано
продавцеві, якщо тільки не буде
зроблено відповідне коригування з
урахуванням положень частини десятої
цієї статті; 4) покупець і продавець не
пов'язані між собою особи або хоч і
пов'язані між собою особи, однак ці
відносини не вплинули на ціну товарів.

Метод визначення митної вартості
товарів за ціною договору (контракту)
щодо товарів, які імпортуються, не
застосовується, якщо використані
декларантом або уповноваженою ним
особою відомості не підтверджені
документально або не визначені
кількісно і достовірні та/або відсутня
хоча б одна із складових митної
вартості, яка є обов'язковою при її
обчисленні.

У разі якщо митна вартість не може бути
визначена за основним методом,
застосовуються другорядні методи,
зазначені у пункті 2 частини першої
статті 57 цього Кодексу.

Митною вартістю товарів, які ввозяться
на митну територію України відповідно
до митного режиму імпорту, є ціна, що
була фактично сплачена або підлягає
сплаті за товари, якщо вони продаються
на експорт в Україну, скоригована в
разі потреби з урахуванням положень
частини десятої цієї статті.

Відповідно до ст. 59 Митного кодексу
України у разі якщо митна вартість
оцінюваних товарів не може бути
визначена згідно з положеннями статті
58 цього Кодексу, за основу для її
визначення береться вартість операції
з ідентичними товарами, що продаються
на експорт в Україну з тієї ж країни і
час експорту яких збігається з часом
експорту оцінюваних товарів або є
максимально наближеним до нього.

При застосуванні цього методу
визначення митної вартості за основу
береться прийнята органом доходів і
зборів вартість операції з ідентичними
товарами з дотриманням умов,
зазначених у цій статті. При цьому під
ідентичними розуміються товари,
однакові за всіма ознаками з
оцінюваними товарами, у тому числі за
такими, як: 1) фізичні характеристики; 2)
якість та репутація на ринку; 3) країна
виробництва; 4) виробник.

Відсутність інформації про продаж
ідентичних товарів унеможливила
застосування цього методу для
визначення митної вартості товару.

Відповідно до ст. 60 Митного кодексу
України у разі якщо митна вартість
оцінюваних товарів не може бути
визначена згідно з положеннями статей
58 і 59 цього Кодексу, за митну вартість
береться прийнята органом доходів і
зборів вартість операції з подібними
(аналогічними) товарами, які продано на
експорт в Україну і час експорту яких
збігається з часом експорту оцінюваних
товарів або є максимально наближеним
до нього.

Під подібними (аналогічними)
розуміються товари, які хоч і не
однакові за всіма ознаками, але мають
схожі характеристики і складаються зі
схожих компонентів, завдяки чому
виконують однакові функції порівняно з
товарами, що оцінюються, та вважаються
комерційно взаємозамінними.

Для визначення, чи є товари подібними
(аналогічними), враховуються якість
товарів, наявність торгової марки та
репутація цих товарів на ринку.

Ціна договору щодо подібних
(аналогічних) товарів береться за
основу для визначення митної вартості
товарів, якщо ці товари ввезено
приблизно в тій же кількості і на тих же
комерційних рівнях, що й оцінювані
товари.

У разі якщо такого продажу не виявлено,
використовується вартість операції з
подібними (аналогічними) товарами, які
продавалися в Україну в іншій
кількості та/або на інших комерційних
рівнях. При цьому їх ціна коригується з
урахуванням зазначених розбіжностей
незалежно від того, чи веде це до
збільшення або зменшення вартості.
Інформація, що використовується при
здійсненні коригування, повинна бути
документально підтверджена.

Відсутність інформації про продаж
подібних (аналогічних) товарів
унеможливила застосування цього
методу для визначення митної вартості
товару.

Відповідно до ст. 62 митного кодексу
України у разі якщо митна вартість
оцінюваних товарів не може бути
визначена відповідно до положень
статей 58-61 цього Кодексу, їх митна
вартість визначається згідно з
положеннями цієї статті на основі
віднімання вартості, крім випадків,
коли на вимогу декларанта або
уповноваженої ним особи послідовність
застосування цієї статті та статті 63
цього Кодексу може бути зворотною.

Згідно ст. 63 митного кодексу України
для визначення митної вартості товарів
на основі додавання вартості
(обчислена вартість) за основу береться
надана виробником товарів, що
оцінюються, або від його імені
інформація про їх вартість, яка повинна
складатися із сум: 1) вартості
матеріалів та витрат, понесених
виробником при виробництві оцінюваних
товарів. Така інформація повинна
базуватися на комерційних рахунках
виробника за умови, що такі рахунки
сумісні із загальновизнаними
принципами бухгалтерського обліку, які
застосовуються в країні, де ці товари
виробляються; 2) обсягу прибутку та
загальних витрат, що дорівнює сумі, яка
звичайно відображається при продажу
товарів того ж класу або виду, що й
оцінювані товари, які виготовляються
виробниками у країні експорту для
експорту в Україну; 3) загальних витрат
при продажу в Україну з країни
вивезення товарів того ж класу або
виду, тобто витрат на завантаження,
розвантаження та обробку оцінюваних
товарів, їх транспортування до
аеропорту, порту або іншого місця
ввезення на митну територію України,
витрат на страхування цих товарів.

Суд звертає увагу, що методи на основі
віднімання та додавання вартості
повинні ґрунтуватися на даних, які є
об'єктивними, підтверджуються
документально, піддаються обчисленню
та належать до вартості витрат,
понесених виробником при виробництві
оцінюваних товарів.

Відсутність необхідних документів
унеможливила застосування зазначених
методів.

За викладених обставин, під час
перевірки заявленої митної вартості
товару та здійсненні митної оцінки
виникла потреба у використанні різних
джерел її обґрунтування та виникла
необхідність застосування різних
підходів до оцінки товарів.

Застосований митницею резервний метод
визначення митної вартості (ст. 64
Митного кодексу України) базується на
світовій практиці, згідно якої в рамках
цього методу допускається розумна
гнучкість в підходах до застосування
попередніх методів визначення митної
вартості.

Застосовано другорядний метод
визначення митної вартості - 2-r -
резервний метод із застосуванням
вартостей, визначених митним органом. У
зв'язку із неможливістю застосування
заявленого методу визначення митної
вартості посадовою особою
Дніпропетровської митниці було
послідовно перейдено до резервного
методу визначення митної вартості.

У разі, якщо митна вартість товарів не
може бути визначена шляхом
послідовного використання методів,
зазначених у статтях 58 - 63 цього
Кодексу, митна вартiсть оцiнюваних
товарiв визначається з використанням
способiв, якi не суперечать законам
України i є сумiсними з вiдповiдними
принципами i положеннями Генеральної
угоди з тарифiв i торгiвлi (GATT).
Відповідно до п.6 ст.54 Митного Кодексу
України та ст.55 Митного Кодексу України
неможливо застосувати основний метод
визначення митної вартості - за ціною
договору(контракту) щодо товарів, які
імпортуються (вартість операції),
відповідно до п.2.6 розділу II Наказу
Міністерства фінансів України від
24.05.2012 № 599 у зв'язку з неподанням
декларантом документів в установлений
строк та відмовою від їх подання
прийнято рішення про коригування
митної вартості.

За результатами співставлення
заявленого рівня митної вартості з
наявною у органу доходів та зборів
інформацією про рівень цін на такі
товари, проведеного відповідно до
положень ст.337 Митного кодексу України
та з урахуванням Методичних
рекомендацій щодо роботи посадових
осіб органів доходів та зборів з
аналізу, виявлення та оцінки ризиків
при здійсненні контролю правильності
визначення митної вартості товарів,
які переміщуються через митний кордон
України, затверджених наказом ДМСУ від
13.07.2012 № 362 встановлено, що митна
вартість, визначена митницею, згідно з
положеннями ст.64 Митного кодексу
України та ґрунтується на раніше
визнаних органом доходів та зборів
митних вартостях у співставних обсягах
за МД від 14.05.2014 №500070005/2014/1617 з рівнем
митної вартості товару «Жерсть біла
електролітичного луження у рулонах» з
країною походження Китай - 1,24 доларів
США за кг.

Суд звертає увагу, що аналіз чинного
законодавства України, що регулює дані
відносини дає підстави вважати, що
митні органи мають виключну
компетенцію в питаннях перевірки та
контролю правильності обчислення
декларантом митної вартості. З цією
метою вони мають повноваження
витребовувати додаткові документи для
перевірки правильності зазначеної
митної вартості товару в разі
наявності підстав для сумніву в
правильності митної оцінки товару, що
переміщується через митний кордон
України.

Митниця може вимагати, а суб'єкт
господарювання має надати лише належні
документи для перевірки та
підтвердження правильності зазначеної
митної вартості товару.

Надання неналежних документів не може
вважатися виконанням вимог митниці
щодо підтвердження митної вартості
товарів.

Дана позиція викладена у постанові
Верховного Суду України від 10.04.2012 р. у
справі № 21-52а12 та низці рішень Вищого
адміністративного суду України,
зокрема в ухвалі від 19 січня 2012 р. по
справі № К-31635/09, ухвалі від 22 березня 2012
р. по справі № К/9991/41121/11

Відповідно до ч.1 ст. 244-2 Кодексу
адміністративного судочинства України
рішення Верховного Суду України,
прийняте за результатами розгляду
заяви про перегляд судового рішення з
мотивів неоднакового застосування
судом (судами) касаційної інстанції
одних і тих самих норм матеріального
права у подібних правовідносинах, є
обов'язковим для всіх суб'єктів владних
повноважень, які застосовують у своїй
діяльності нормативно-правовий акт, що
містить зазначені норми права, та для
всіх судів України. Суди зобов'язані
привести свою судову практику у
відповідність з рішенням Верховного
Суду України.

В даних спірних правовідносинах у
митниці виник обґрунтований сумнів
щодо правильності заявлення митної
вартості товару, що підтверджується
даними цінової інформації. З
урахуванням наведеного митниця мала
обґрунтовані підстави для
витребування додаткових документів
для підтвердження заявленої митної
вартості товару. При витребуванні
додаткових документів митниця діяла
відповідно норм митного законодавства.
При цьому відповідач, відповідно до
наведених законодавчих норм надавав
позивачу можливість підтвердження
заявленої митної вартості чи
корегування митної вартості шляхом
надання додаткових документів, однак,
позивач не надав відповідних
документів на підтвердження заявленої
митної вартості чи узгодження з
митницею митної вартості спірного
товару, не надав належних обґрунтувань
та підстав щодо неможливості надання
додаткових документів при проведенні
митного оформлення. Інших способів, ніж
витребування додаткових документів,
надання часу для підтвердження
заявленої митної вартості товару, у
митного органу щодо узгодження митної
вартості товару із декларантом
законодавчими нормами не передбачено.

Відповідно ст. 54 Митного кодексу
України орган доходів і зборів може
відмовити у митному оформленні товарів
за заявленою декларантом або
уповноваженою ним особою митною
вартістю виключно за наявності
обґрунтованих підстав вважати, що
заявлено неповні та/або недостовірні
відомості про митну вартість товарів, у
тому числі невірно визначено митну
вартість товарів, у разі: 1) невірно
проведеного декларантом або
уповноваженою ним особою розрахунку
митної вартості; 2) неподання
декларантом або уповноваженою ним
особою документів згідно з переліком
та відповідно до умов, зазначених у
частинах другій - четвертій статті 53
цього Кодексу, або відсутності у цих
документах всіх відомостей, що
підтверджують числові значення
складових митної вартості товарів, чи
відомостей щодо ціни, що була фактично
сплачена або підлягає сплаті за ці
товари; 3) невідповідності обраного
декларантом або уповноваженою ним
особою методу визначення митної
вартості товару умовам, наведеним у
главі 9 цього Кодексу; 4) надходження до
органу доходів і зборів документально
підтвердженої офіційної інформації
органів доходів і зборів інших країн
щодо недостовірності заявленої митної
вартості.

Згідно ст. 55 Митного кодексу України
рішення про коригування заявленої
митної вартості товарів, які ввозяться
на митну територію України з
поміщенням у митний режим імпорту,
приймається органом доходів і зборів у
письмовій формі під час здійснення
контролю правильності визначення
митної вартості цих товарів як до, так і
після їх випуску, якщо органом доходів
і зборів у випадках, передбачених
частиною шостою статті 54 цього Кодексу,
виявлено, що заявлено неповні та/або
недостовірні відомості про митну
вартість товарів, у тому числі невірно
визначено митну вартість товарів.

Форма рішення про коригування митної
вартості товарів встановлюється
центральним органом виконавчої влади,
що забезпечує формування та реалізує
державну податкову і митну політику.

Під час митного оформлення при
прийнятті органом доходів і зборів
письмового рішення про коригування
митної вартості товарів декларант або
уповноважена ним особа може здійснити
коригування заявленої митної вартості
у строк, встановлений частиною другою
статті 263 цього Кодексу.

У зв'язку з наведеним, відповідачем
правомірно 22.05.2014 р. відмовлено
позивачу в митному оформленні товару
за його контрактною вартістю згідно
карти відмови №110100000/2014/00164 та
відкориговано митну вартість згідно
рішення №110/100000/2014/200083/1 від 22.05.2014 р.

Частиною 2 ст. 71 Кодексу
адміністративного судочинства України
передбачено, що в адміністративних
справах про протиправність рішень, дій
чи бездіяльність суб'єкта владних
повноважень обов'язок щодо доказування
правомірності свого рішення, дії чи
бездіяльності покладається на
відповідача, якщо він заперечує проти
адміністративного позову.

Враховуючи, що обставини справи, які
відповідно до законодавства повинні
бути підтверджені певними конкретними
засобами доказування, не можуть
підтверджуватись іншими засобами
доказування, суд прийшов до висновку,
що в позовній заяві не наведені
обставини, які б могли свідчити про
обґрунтованість позовних вимог.

За наведених обставин у сукупності, суд
приходить до висновку про відмову у
задоволенні адміністративного позову
Товариства з обмеженою
відповідальністю «Авіста і К» до
Дніпропетровської митниці Міндоходів
про визнання протиправними та
скасування рішення про коригування
митної вартості товарів, картки
відмови в прийнятті митної декларації,
митному оформленні випуску чи пропуску
товарів, транспортних засобів
комерційного призначення.

Відповідно до ч. 1 ст. 71 Кодексу
адміністративного судочинства
України, кожна сторона повинна довести
ті обставини, на яких ґрунтуються її
вимоги та заперечення, крім
випадків,випадків, встановлених
статтею 72 цього Кодексу.

Керуючись статтями 160-163 Кодексу
адміністративного судочинства
України, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

У задоволенні адміністративного
позову Товариства з обмеженою
відповідальністю «Авіста і К» до
Дніпропетровської митниці Міндоходів
про визнання протиправними та
скасування рішення про коригування
митної вартості товарів, картки
відмови в прийнятті митної декларації,
митному оформленні випуску чи пропуску
товарів, транспортних засобів
комерційного призначення, - відмовити.

Постанова набирає законної сили після
закінчення строку апеляційного
оскарження, а у разі її апеляційного
оскарження - з моменту проголошення
судового рішення суду апеляційної
інстанції.

Постанову може бути оскаржено в
апеляційному порядку до
Дніпропетровського апеляційного
адміністративного суду через
Дніпропетровський окружний
адміністративний суд у десятиденний
строк з дня отримання копії постанови,
виготовленої у повному обсязі.

Повний текст постанови складено
14 листопада 2014 року.

Суддя (підпис) Постанова не
набрала законної сили 14.11.14 Суддя З
оригіналом згідно Помічник судді
В.С. Парненко
В.С. Парненко
Ю.Ю. Ковтун