Справа № 1304/9816/12
Суддя: Коваль Р.Й.
Дата ухвалення: 2014-11-05 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ЛЬВІВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ
АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

05 листопада 2014 року
м.Львів Справа №
876/5029/13

Львівський апеляційний
адміністративний суд у складі:

головуючого судді
Коваля Р.Й.,

суддів
Гуляка В.В.,

Судової-Хомюк Н.М.,

розглянувши у письмовому провадженні
апеляційну скаргу управління
комунальної власності Львівської
міської ради на постанову Галицького
районного суду м.Львова від 19 грудня 2012
року в адміністративній справі №
1304/9816/12 за позовом товариства з
обмеженою відповідальністю «Цар-їжа»
до управління комунальної власності
Львівської міської ради про визнання
дій протиправними та зобов'язання до
вчинення дій,

В С Т А Н О В И
В :

У жовтні 2012 року товариство з обмеженою
відповідальністю «Цар-їжа» (далі - ТОВ
«Цар-їжа» звернулося до Галицького
районного суду м.Львова із вказаним
позовом, у якому просило визнати
протиправними дії управління
комунальної власності Львівської
міської ради (далі - УКВ Львівської
міськради) щодо відмови у видачі ТОВ
«Цар-їжа» акта прийняття-передачі у
власність об'єкта договору
купівлі-продажу - нежитлових приміщень
на 1-му поверсі загальною площею 66,2 кв.м,
що знаходяться у будинку № 27 на площі
Ринок у м.Львові.

Також просило зобов'язати УКВ
Львівської міськради видати ТОВ
«Цар-їжа» акт приймання-передачі у
власність об'єкта договору
купівлі-продажу - нежитлових приміщень
на 1-му поверсі площею 66,2 кв.м, що
знаходяться в будинку № 27 на площі
Ринок у м.Львові.

Позовні вимоги обґрунтовані тим, що
29.03.2012 року між сторонами у справі
укладено Договір № 2749 купівлі-продажу
приміщень на пл.Ринок, 27 у м.Львові
способом викупу (далі - Договір). ТОВ
«Цар-їжа» на виконання умов Договору
02.04.2012 року сплатило вартість об'єкта
продажу та згідно п.7.3 договору 04.05.2012
року сплатило пеню в сумі 917,18 грн за
прострочення вартості об'єкта продажу.
У 2012 році ТОВ «Цар-їжа» звернувся із
листом до відповідача, з проханням
повідомити про дату, час та місце
прибуття уповноваженого представника
для підписання акта приймання-передачі
об'єкта у власність та отримання його
на руки. Однак, позивач отримав листа
про те, що відсутня підстава для
підписання акта приймання-передачі у
власність об'єкта купівлі-продажу,
оскільки покупцем ТОВ «Цар-їжа» не
сплачено неустойку в розмірі 20% від
ціни продажу об'єкта, що становить 218376,00
грн. Вважаючи такі дії УКВ Львівської
міськради протиправними, позивач
просив позов задовольнити.

Постановою Галицького районного суду
м.Львова від 19 грудня 2012 року позов
задоволено.

Не погодившись з прийнятою постановою,
її оскаржило УКВ Львівської міськради,
який вважає, що дане рішення є
незаконним, у зв'язку з невідповідністю
висновків суду обставинам справи та
неправильним застосуванням норм
матеріального права. Тому, з підстав,
викладених в апеляційній скарзі,
просить оскаржувану постанову суду
першої інстанції скасувати та прийняти
нову постанову, якою в задоволенні
позову ТОВ «Цар-їжа» відмовити.

Особи, які беруть участь у справі, у
судове засідання не прибули, хоча вони
були належним чином повідомлені про
дату, час і місце судового засідання,
клопотань про розгляд справи за їх
участю не подали, тому відповідно до
пункту 2 частини першої статті 197
Кодексу адміністративного судочинства
України колегія суддів вважає можливим
здійснювати розгляд справи у
письмовому провадженні за наявними у
ній матеріалами.

Заслухавши суддю-доповідача,
дослідивши матеріали справи та доводи
апеляційної скарги у їх сукупності,
колегія суддів приходить до
переконання, що апеляційну скаргу
необхідно задовольнити з наступних
підстав.

Згідно із Положенням про УКВ
Львівської міськради та його
структури, затвердженого рішенням
Львівської міської ради № 1100 від 07.12 2007
р., управління своєю діяльністю
керується Конституцією України та
Законами України, Указами Президента
України, Кабінету Міністрів України,
ухвалами міської ради, рішеннями
виконавчого комітету, розпорядженнями
міського голови, цим положенням іншими
підзаконними нормативно-правовими
актами. Одним з основних завдань
управління є передача в оренду,
відчуження (приватизація) майна, що
належить до комунальної власності
територіальної громади м.Львова. До
компетенції управління належить
організація та забезпечення
проведення приватизації (продажу)
майна, що належить до комунальної
власності міста: здійснення реєстрації
договорів купівлі-продажу державного
та комунального майна та інше.

Як видно із матеріалів справи, 29.03.2012 р.
між УКВ Львівської міськради та ТОВ
«Цар-їжа» було укладено та тоді ж
нотаріально посвідчено Договір за № 2749
купівлі-продажу приміщень на пл.Ринок,
27 у м.Львові способом викупу. Згідно із
п.1.5 Договору вартість об'єкта продажу
становить 1091880,00 грн.

Пунктом 2.1 Договору визначено, що
покупець зобов'язаний сплатити
продавцеві 1091880,00 грн за придбаний
об'єкт продажу протягом 30 (тридцяти)
календарних днів з моменту
нотаріального посвідчення цього
договору.

За умови сплати не менш як 50% ціни
об'єкта продажу протягом 30 календарних
днів з часу набрання нотаріального
посвідчення договору купівлі-продажу
термін сплати продовжується ще на 30
календарних днів.

Приймаючи рішення про задоволення
позову, суд першої інстанції мотивував
його тим, що позивач виконав всі умови
Договору щодо сплати ціни за об'єкт
протягом строку, встановленого п.2.1
Договору.

02.04.2012 р. повністю сплачено вартість
об'єкта продажу і, на вимогу
відповідача - пеню у сумі 917,18 грн, що
стверджується платіжними дорученнями.

Згідно із умовами Договору та
відповідно до ч.6 ст.23 Закону України
«Про приватизацію невеликих державних
підприємств» відповідач зобов'язаний
був у триденний строк після сплати у
повному обсязі ціни продажу об'єкта
приватизації підписати акт передачі
приватизованого об'єкта, проте він
цього не вчинив.

Обов'язок продавця передати покупцеві
товар, визначений договором
купівлі-продажу визначений також
статтею 662 Цивільного кодексу України
(далі - ЦК України).

Суд відхилив посилання відповідача на
те, що умовою видачі акта
приймання-передачі у власність об'єкта
купівлі-продажу є сплата неустойки у
розмірі 20% ціни продажу об'єкта, що
становить 2183776,00 грн згідно із п.7.2
Договору, оскільки це суперечить
умовам Договору, а оплата за договором
внесена в перший день після вихідного,
який був останнім днем за договором й
жодна із сторін не вимагала розірвання
Договору.

Сплата неустойки у розмірі 20% ціни
продажу об'єкта передбачена саме при
розірвання Договору.

Проте, колегія суддів вважає такі
висновки суду першої інстанції
помилковими, виходячи з наступного.

Відповідальність за порушення
законодавства про приватизацію
визначена статтею 29 Закону України від
04.03.1992 року № 2163-XII «Про приватизацію
державного майна», згідно із частиною
четвертою якої у разі несплати коштів
згідно з договором купівлі-продажу
протягом 30 днів з дня нотаріального
посвідчення договору покупець сплачує
на користь державного органу
приватизації неустойку в розмірі 20
відсотків ціни продажу об'єкта. У разі
несплати коштів згідно з договором
купівлі-продажу разом з неустойкою
протягом наступних 30 днів договір
підлягає розірванню.

На виконання цієї статті Кабінетом
Міністрів України прийнято постанову
від 17 вересня 2008 р. за № 846 «Про розмір
неустойки за повну або часткову
несплату покупцями коштів за об'єкти
приватизації», якою установлено, що
розмір неустойки, яку сплачують
покупці у разі повної або часткової
несплати в установлений Законом
України «Про приватизацію державного
майна» строк коштів за об'єкт
приватизації, включаючи земельну
ділянку, становить 20 відсотків ціни, за
яку придбано такий об'єкт, включаючи
земельну ділянку.

Як зазначено вище, згідно із пунктом 2.1
Договору покупець зобов'язаний
сплатити продавцеві 1091880,00 грн за
придбаний об'єкт продажу протягом 30
(тридцяти) календарних днів з моменту
нотаріального посвідчення цього
договору.

За умови сплати не менш як 50 % ціни
об'єкта продажу протягом 30 календарних
днів з часу набрання нотаріального
посвідчення договору купівлі-продажу
термін сплати продовжується ще на 30
календарних днів.

Тобто, згідно із умовами Договору та
відповідно до розпорядження Кабінету
Міністрів України від 28 листопада 2011 р.
№ 1210-р «Про перенесення робочих днів у
2012 році», згідно із яким було
перенесено робочий день з понеділка 30
квітня - на суботу 28 квітня, останнім
днем сплати коштів було 28.04.2012 р.

Із матеріалів справи видно, що сплату
здійснено наступними платіжними
дорученнями: від 02.04.2012 р. - на суму 65700
грн, від 03.04.2012 р. - на суму 59970 грн, від
04.04.2012 р. - на суму 55000 грн, від 20.04.2012 р. -
на суму 37686 грн, від 26.04.2012 р. - на суму 20
грн та від 03.05.2012 р. - на суму 873504 грн.

Тобто, повна сплата коштів за Договором
відбулася лише 03.05.2012 року - з
порушенням строків, визначених пунктом
2.1 Договору.

Пунктом 7.2 Договору обумовлено, що у
випадку повної або часткової несплати
ціни Об'єкта продажу протягом строку,
встановленого у п.2.1 цього Договору,
Договір підлягає розірванню. Об'єкт
продажу повертається Продавцю, а
Покупець сплачує неустойку (штраф) у
розмірі 20 (двадцяти) відсотків ціни, за
яку куплено Об'єкт продажу, яка
стягується без необхідності
обгрунтування її розміру, відповідно
до постанови Кабінету Міністрів
України «Про розмір неустойки за повну
несплату покупцями коштів за об'єкти
приватизації» від 17 вересня 2008 року №
846.

А відповідно до абзацу другого пункту
7.3 Договору неплата Покупцем 50
(п'ятдеся-ти) відсотків ціни Об'єкта
продажу протягом тридцяти календарних
днів та/або нездійснення ним повного
розрахунку за Об'єкт протягом
шістдесяти календарних днів з часу
нотаріального посвідчення договору
купівлі-продажу є підставою для
порушення питання про розірвання
договору купівлі-продажу у
встановленому законом порядку.

З урахуванням викладеного, колегія
суддів суду апеляційної інстанції
вважає, що позов не може бути
задоволено, у зв'язку із несвоєчасною
сплатою коштів за Договором
купівлі-продажу та несплатою неустойки
(штрафу) у зв'язку з цим.

Крім того, колегія суддів вважає
безпідставними покликання суду першої
інстанції на те, сплата неустойки у
розмірі 20% ціни продажу об'єкта
передбачена саме при розірвання
Договору, оскільки із частиною
четвертою статті 29 Закону України від
04.03.1992 року № 2163-XII «Про приватизацію
державного майна» сплата неустойки є
наслідком несвоєчасної сплати коштів
згідно з договором купівлі-продажу.

Що стосується розірвання договору
купівлі-продажу майна, то це питання
урегульоване реченням другим частини
четвертої статті 29 Закону України від
04.03.1992 року № 2163-XII «Про приватизацію
державного майна», яким визначено, що у
разі несплати коштів згідно з
договором купівлі-продажу разом з
неустойкою протягом наступних 30 днів
договір підлягає розірванню.

Статтею 198 КАС України передбачено, що
за наслідками розгляду апеляційної
скарги на постанову суду першої
інстанції суд апеляційної інстанції
має право скасувати її та прийняти нову
постанову суду.

Згідно зі ст.202 КАС України підставами
для скасування постанови суду першої
інстанції та ухвалення нового рішення
є неповне з'ясування судом обставин, що
мають значення для справи;
недоведеність обставин, що мають
значення для справи, які суд першої
інстанції вважає встановленими;
невідповідність висновків суду
обставинам справи; порушення норм
матеріального або процесуального
права, що призвело до неправильного
вирішення справи або питання.

З огляду на вищевикладене, доводи
апеляційної скарги є суттєвими і
складають підстави для висновку про
порушення судом норм матеріального
права й невідповідність висновків суду
обставинам справи, що призвело до
неправильного вирішення справи, через
що постанову суду необхідно скасувати
з прийняттям нової постанови про
відмову в задоволенні позовних вимог.

Керуючись ст.ст.195, 197, 198 ч.1 п.3, 202 п.4, 205
ч.2, 207, 254 КАС України, суд

П О С Т А Н О В
И В :

Апеляційну скаргу управління
комунальної власності Львівської
міської ради задовольнити.

Постанову Галицького районного суду
м.Львова від 19 грудня 2012 року в
адміністративній справі № 1304/9816/12
скасувати.

У задоволенні позову товариства з
обмеженою відповідальністю «Цар-їжа»
до управління комунальної власності
Львівської міської ради про визнання
дій протиправними та зобов'язання до
вчинення дій відмовити.

Постанова апеляційного суду набирає
законної сили через п'ять днів після
направлення її копії особам, які беруть
участь у справі, та може бути оскаржена
у касаційному порядку шляхом подання
касаційної скарги безпосередньо до
Вищого адміністративного суду України
протягом двадцяти днів з дня набрання
постановою законної сили.

Головуючий суддя
Р.Й.Коваль

Судді
В.В.Гуляк

Н.М.Судова-Хомюк