Справа № 823/3485/14
Суддя: Л.В.Трофімова
Дата ухвалення: 2014-11-19 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

823/3485/14

УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

19 листопада 2014 року м. Черкаси справа № 823/3485/14

Суддею Черкаського окружного адміністративного суду Трофімовою Л.В. перевірено матеріали адміністративного позову у справі № 823/3485/14

за позовом першого заступника прокурора м. Черкаси (надалі – прокурор)

до Черкаської міської ради (надалі – відповідач)

про визнання незаконним та скасування окремих положень додатків до рішення, прийнято ухвалу.

Позивач, звернувшись до суду з адміністративним позовом до відповідача, просить визнати незаконним та скасувати п.4.7; п.п.3 п.5.13 «Положення про розміщення тимчасових споруд для провадження підприємницької діяльності» (додаток №4) та абз.2 п.9 ; пп.1, пп.2, пп.4 п.15 «Вимог до розміщення, зовнішнього вигляду тимчасових споруд та благоустрою прилеглих територій» (додаток №2), затверджених рішенням Черкаської міської ради №3-753 від 05.04.2012 «Про затвердження схеми розміщення тимчасових споруд в м. Черкаси та внесення змін до рішень Черкаської міської ради».

Відповідно до п.3 ч.1 ст.107 КАС України суддя після одержання позовної заяви з'ясовує чи відповідає позовна заява вимогам, встановленим ст.106 цього Кодексу. Вивчивши матеріали позовної заяви, суддя встановив, що вона не відповідає вимогам ст.106 КАС України.

Згідно п.2 ч.1 ст.106 КАС України позовна заява повинна містити ім'я (найменування) позивача, поштову адресу, а також номер засобу зв'язку, адресу електронної пошти, якщо такі є. Відповідно до п.3 ч.1 ст.106 КАС України позовна заява повинна містити ім'я (найменування) відповідача, посаду і місце служби посадової чи службової особи, поштову адресу, а також номер засобу зв'язку, адресу електронної пошти, якщо такі відомі. У позовній заяві повинні бути зазначені точні і докладні відомості про позивача, відповідача. Це має значення для повідомлення осіб, які беруть участь у справі, та забезпечення їх явки у судове засідання. У позовній заяві не зазначено адресу електронної пошти позивача та не повідомлено чи така є, та не зазначено адресу електронної пошти відповідача та не повідомлено чи така інформація позивачеві відома.

Конституційний Суд України у справі за конституційним поданням Харківської міської ради щодо офіційного тлумачення положень ч.2 ст.19, ст.144 Конституції України, ст.25, ч.14 ст.46, частин 1, 10 ст.59 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні» (справа про скасування актів органів місцевого самоврядування) вирішив, що орган місцевого самоврядування має право приймати рішення, вносити до них зміни та/чи скасовувати їх на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України (рішення від 16.04.2009 № 7-рп/2009 у справі № 1-9/2009). Згідно із ч.10 ст.59 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні» від 21.05.1997 № 280/97-ВР (надалі – Закон № 280/97) акти органів та посадових осіб місцевого самоврядування з мотивів їхньої невідповідності Конституції або законам України визнаються незаконними у судовому порядку.

Прокурором не розмежовано особливості підготовки і прийняття (не зазначено про джерела оприлюднення) регуляторного акта органу місцевого самоврядування. Ухваливши рішення про визнання нормативно-правового акта незаконним або таким, що не відповідає правовому акту вищої юридичної сили, і про визнання його з цих підстав нечинним, суд у порядку, визначеному ч.11 ст.171 КАС України, повинен зобов’язати орган, який видав оскаржуваний акт, невідкладно опублікувати резолютивну частину рішення суду у виданні, в якому такий акт було офіційно оприлюднено, після набрання рішенням законної сили. Водночас з огляду на положення п.1 ч.2 ст.162 КАС України у разі визнання акта незаконним суд повинен скасувати його, якщо він є актом індивідуальної дії, або визнати нечинним, якщо він є нормативно-правовим актом, про що зазначити у резолютивній частині постанови.

Згідно ч.5 ст.59 Закону №280/97 акти органів та посадових осіб місцевого самоврядування нормативно-правового характеру набирають чинності з дня їх офіційного оприлюднення, якщо органом чи посадовою особою не встановлено пізніший строк введення цих актів у дію. У наданій у додатках копії рішення Черкаської міської ради від 05.04.2012 № 3-753 зазначено: «встановити, що це рішення набуває чинності з дня його опублікування». Позивачем не повідомлено відомостей у позовній заяві та не надано доказів щодо набрання оскаржуваним рішенням чинності і не повідомлено де і коли було опубліковано рішення Черкаської міської ради від 05.04.2012 № 3-753.

Постановою Пленуму ВАСУ від 20.05.2013 № 7 «Про судове рішення в адміністративній справі» (п.10.2) зазначено: із змісту ст.162 КАС України слідує, що у разі задоволення позову про визнання протиправним рішення суб'єкта владних повноважень чи його окремих положень суд повинен зазначити про це у судовому рішенні та одночасно застосувати один із встановлених законом способів захисту порушеного права позивача: про скасування або визнання нечинними рішення чи окремих його положень. При цьому суди повинні мати на увазі, що одночасне застосування обох способів захисту порушеного права - визнання спірного акта нечинним та скасування такого акта - є помилковим. Скасування акта суб'єкта владних повноважень як способу захисту порушеного права позивача застосовується тоді, коли спірний акт не породжує жодних правових наслідків від моменту прийняття такого акта. Визнання ж акта суб'єкта владних повноважень нечинним означає втрату чинності таким актом з моменту набрання чинності відповідним судовим рішенням або з іншого визначеного судом моменту після прийняття такого акта. Суд визначає, що рішення суб'єкта владних повноважень є нечинним, тобто втрачає чинність з певного моменту лише на майбутнє, якщо на підставі цього рішення виникли правовідносини, які доцільно зберегти. При цьому суди повинні виходити з того, що вимоги про визнання акта владного органу недійсним або неправомірним тощо є різними словесними формами вираження одного й того самого способу захисту порушеного права позивача, а саме визнання акта протиправним.

Відповідно до ч.2 ст.106 КАС України на підтвердження обставин, якими обґрунтовуються позовні вимоги, позивач надає докази, а у разі неможливості – зазначає докази, що не може самостійно надати, із зазначенням причин неможливості подання таких доказів.

Принцип юридичної визначеності вимагає поваги до принципу res judicata, тобто поваги до остаточного рішення суду. Згідно з цим принципом жодна сторона не має права вимагати перегляду остаточного та обов’язкового до виконання рішення суду лише з однією метою – домогтися повторного розгляду та винесення нового рішення у справі.

Постановою КМУ від 30.11.2011 №1242 затверджено Типову інструкцію з діловодства, де передбачено порядок видачі копій документів (далі – Інструкція). Зокрема, згідно п. 76 Інструкції установа може засвідчувати копії лише тих документів, що створюються в ній, а також у випадках, передбачених в абзаці другому цього пункту. Копія документа виготовляється і видається тільки з дозволу керівника установи, його заступників або керівника структурного підрозділу. У разі підготовки документів для надання судовим органам, під час вирішення питань щодо прийняття громадян на роботу, навчання, засвідчення їх трудових, житлових та інших прав у взаємовідносинах з установою, а також під час формування особових справ працівників установа може виготовляти копії документів, виданих іншими установами (копії дипломів, свідоцтв про одержання освіти тощо). Пунктом 77 Інструкції визначено, що напис про засвідчення документа складається із слів «Згідно з оригіналом», найменування посади, особистого підпису особи, яка засвідчує копію, її ініціалів (ініціалу імені) та прізвища, дати засвідчення копії і проставляється нижче реквізиту документа «Підпис».

Позивачем до позовної заяви додано відповідні ксерокопії/фотокопії документів, що не засвідчено у встановленому порядку (відсутня найменування посади, ініціалів (ініціалів імені) та прізвища особи, що засвідчила копію).

Необхідно зазначити, що у контексті ч.3 ст.106 КАС України позивач, суб'єкт владних повноважень при поданні адміністративного позову зобов'язаний додати до позовної заяви доказ надіслання рекомендованим листом з повідомленням про вручення відповідачу і третім особам копії позовної заяви та доданих до неї документів. У випадку подання до суду зміненого адміністративного позову, уточнень до позову чи подання документів на виконання ухвали про залишення позовної заяви без руху позивач, суб'єкт владних повноважень, повинен надати докази надіслання рекомендованим листом з повідомленням про вручення відповідачу і третім особам копії зміненого адміністративного позову, уточнень до позову чи документів на виконання ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Європейський суд з прав людини дійшов висновку, що прокуратура не може вважатися незалежним і безстороннім органом лише на тій підставі, що вона виступає в якості охоронця громадських інтересів (Zlіnsat, spol. s r.o. v. Bulgaria, ТОВ «Злінсат» проти Болгарії).

Згідно ч.1 ст.108 КАС України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених ст.106 цього Кодексу, постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху з наданням позивачу строку до 01 грудня 2014 року для усунення недоліків.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 106, 108 КАС України, суддя,

УХВАЛИВ:

Позовну заяву першого заступника прокурора м. Черкаси до Черкаської міської ради про визнання незаконним та скасування окремих положень додатків до рішення залишити без руху.

Надати позивачеві строк до 01 грудня 2014 року для усунення недоліків позовної заяви.

Роз’яснити позивачеві, що у разі невиконання вимог цієї ухвали позовна заява буде вважатись неподаною та повернута позивачеві.

Копію ухвали надіслати позивачеві.

Ухвала набирає законної сили після закінчення строків подання апеляційної скарги, якщо вона не була подана у встановлені строки. У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після закінчення апеляційного розгляду справи.

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного адміністративного суду шляхом подання апеляційної скарги через Черкаський окружний адміністративний суд в порядку, передбаченому статтями 185-187 Кодексу адміністративного судочинства України.

Суддя Л.В.Трофімова