Справа № 802/3130/14-а
Суддя: Сало Павло Ігорович
Дата ухвалення: 2014-10-29 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

м. Вінниця

29 жовтня 2014 р.
Справа № 802/3130/14-а

Вінницький окружний адміністративний
суд у складі:

головуючого судді: Сала
П.І.,

за участю

секретаря судового засідання:
Шалагінової М.С.,

представника позивача:
ОСОБА_1,

розглянувши у відкритому судовому
засіданні адміністративну справу

за позовом: ОСОБА_1 від імені та в
інтересах ОСОБА_2

до: головного державного інспектора
Миколаївського інспекційного відділу
Південного інспекційного управління
Інспекції державного
архітектурно-будівельного контролю в
Миколаївській області Шоломона
Олександра Олександровича

про: визнання дій протиправними та
скасування припису,

ВСТАНОВИВ:

26.08.2014 року ОСОБА_1 від імені та в
інтересах ОСОБА_2 звернувся у суд з
адміністративним позовом до головного
державного інспектора Миколаївського
інспекційного відділу Південного
інспекційного управління Інспекції
державного архітектурно-будівельного
контролю в Миколаївській області
Шоломона О.О. про визнання протиправним
та скасування припису № 188 від 17.06.2014
року про усунення порушень вимог
законодавства у сфері містобудівної
діяльності, будівельних норм,
державних стандартів і правил, а також
визнання протиправними відповідача
дій щодо складання відносно ОСОБА_2
такого припису.

Заявлені позовні вимоги обґрунтовує
тим, що на адресу ТОВ "Олденс" надійшов
оскаржуваний припис, у якому було
зазначено, що ОСОБА_2, яка є генеральним
директором ТОВ "Олденс", не допустила
посадових осіб Інспекції до здійснення
перевірки на об'єкті за адресою:
АДРЕСА_1, чим порушила п. 14 Порядку
здійснення державного
архітектурно-будівельного контролю,
затвердженого постановою Кабінету
Міністрів України № 553 від 23.05.2011 року.
При цьому у вказаному приписі
відповідач вимагає допустити
посадових осіб Інспекції до проведення
перевірки та надати Інспекції
необхідну документацію. Однак, з
вимогами відповідача ОСОБА_2 не
погоджується, оскільки суб'єктом
містобудівної діяльності в даному
випадку є ТОВ "Олденс", а відтак, у
випадку наявності порушень, припис
Інспекції мав би бути винесений саме
товариству, а не їй, як фізичній особі.
Крім того, позивач посилається на те, що
ТОВ "Олденс" зареєстроване і здійснює
свою діяльність у м. Липовець
Вінницької області. Тому для
проведення перевірки відповідач мав би
звернутись до товариства за місцем
його знаходження, пред'явити службове
посвідчення, направлення на проведення
перевірки та розписатись у журналі
перевірок, чого однак зроблено не було.
Отже, враховуючи те, що ОСОБА_2 у
визначеному чинним законодавством
порядку не була повідомлена про
проведення Інспекцією перевірки, вона
не могла відмовити державному
інспектору у допуску до такої
перевірки. Також просить взяти до
уваги, що порушенням може вважатися
відмова від перевірки чи недопущення
до проведення перевірки, а не
відсутність представника суб'єкта
містобудування на об'єкті, як помилково
стверджує відповідач. Крім того, станом
на 17.06.2014 року, коли було видано
оскаржуваний припис, відповідач не мав
жодних правових підстав для проведення
позапланової перевірки ТОВ "Олденс",
оскільки передбачений законом строк
для її проведення завершився.

У судовому засіданні представник
позивача позовні вимоги повністю
підтримав з підстав, наведених у
позовній заяві та додаткових письмових
поясненнях (а.с. 58-64). Просить суд
адміністративний позов задовольнити.

Відповідач у судове засідання на
виклик суду не з'явився, однак подав
письмові заперечення на
адміністративний позов (а.с. 27-29), у яких
зазначає, що при проведенні
позапланової перевірки об'єкта,
розташованого за адресою: АДРЕСА_1, і
прийнятті припису він діяв відповідно
до вимог чинного законодавства, на
підставі, в межах повноважень та у
спосіб, що передбачені законами
України. Так, 29.05.2014 року Інспекцією на
адресу ТОВ "Олденс" було направлено
лист-повідомлення про проведення
перевірки № 7/14-2864-14, який отриманий
товариством 03.06.2014 року, про що свідчить
повідомлення про вручення поштового
відправлення. Таким чином, про
проведення позапланового заходу
товариство було повідомлено завчасно.
Проте генеральний директор ТОВ "Олденс"
ОСОБА_2 умисно ухилилась від проведення
Інспекцією перевірки, не надала жодних
документів з питань державного
архітектурно-будівельного контролю та
не направила для участі у перевірці
належним чином уповноважену особу, чим
фактично унеможливила проведення
позапланової перевірки об'єкта. Відтак,
позивач, як генеральний директора ТОВ
"Олденс", є належним суб'єктом
відповідальності відповідно до вимог
КУпАП, Закону України "Про регулювання
містобудівної діяльності" та Порядку
здійснення державного
архітектурно-будівельного контролю,
затвердженого постановою Кабінету
Міністрів України № 553 від 23.05.2011 року.
Також відповідач зазначає, що у зв'язку
з виявленими фактами порушень було
складено акт перевірки від 17.06.2014 року,
протокол про правопорушення у сфері
містобудівної діяльності від 17.06.2014
року стосовно ТОВ "Олденс", протокол про
адміністративне правопорушення від
17.06.2014 року стосовно ОСОБА_2 та внесено
оскаржуваний припис № 188 від 17.06.2014
року. При цьому перевірку проведено з
дотриманням строків, визначених п. 7
вищевказаного Порядку, оскільки
перевірка була розпочата 11.06.2014 року,
тобто в межах тримісячного строку з дня
подання декларації про готовність
об'єкта до експлуатації від 13.03.2014 року
№ 1608-20-14. Просить суд відмовити у
задоволенні адміністративного позову.

Дослідивши матеріали справи,
заслухавши пояснення представника
позивача, оцінивши інші докази, які є в
справі в їх сукупності, суд приходить
до переконання, що заявлений
адміністративний позов належить
задовольнити частково з огляду на
наступне.

Встановлено, що 29.05.2014 року Інспекцією
державного архітектурно-будівельного
контролю в Миколаївській області
направлено на адресу ТОВ "Олденс" лист
№ 7/14-2864-14 (а.с. 32), яким представника
товариства зобов'язано прибути до
Інспекції та створити необхідні умови
для проведення перевірки, а саме: бути
присутнім на об'єкті будівництва під
час здійснення державного
архітектурно-будівельного контролю,
допускати посадових осіб Інспекції до
проведення перевірки за умови
дотримання порядку здійснення
державного архітектурно-будівельного
контролю, подавати документи,
пояснення, довідки, відомості,
матеріали з питань, що виникають під
час здійснення державного
архітектурно-будівельного контролю.
Повідомлено, що неявка на об'єкт
будівництва представників товариства
та ненадання документів є порушенням
ст. 41 Закону України "Про регулювання
містобудівної діяльності" та п. 14
Порядку здійснення державного
архітектурно-будівельного контролю,
затвердженого постановою Кабінету
Міністрів України № 553 від 23.05.2011 року.

Вищевказаний лист ТОВ "Олденс"
отримало, що підтверджується
рекомендованим повідомленням про
вручення поштового відправлення (а.с.
33).

10.06.2014 року заступником начальника
Інспекції державного
архітектурно-будівельного контролю в
Миколаївській області Малієм К.А.
видано направлення для проведення
позапланової перевірки № 580 (а.с. 31),
яким головного державного інспектора
Миколаївського інспекційного відділу
Південного інспекційного управління
Інспекції державного
архітектурно-будівельного контролю в
Миколаївській області Шоломона О.О. та
головного державного інспектора
Миколаївського інспекційного відділу
Південного інспекційного управління
Інспекції державного
архітектурно-будівельного контролю в
Миколаївській області Савчука О.С.
направлено для здійснення
позапланової перевірки на об'єкті, що
розташований за адресою: АДРЕСА_1, з 11 по
17 червня 2014 року.

17.06.2014 року зазначеними інспекторами
складено акт про недопущення посадових
осіб інспекції державного
архітектурно-будівельного контролю на
об'єкти будівництва, підприємства
будівельної галузі для виконання
покладених на них функцій (а.с. 34-35), зі
змісту якого вбачається, що посадові
особи Інспекції не мали можливості
здійснити перевірку у зв'язку з
відсутністю замовника або
уповноваженої особи та фактичним
недопущенням на об'єкт, про причини
неявки не повідомлено, клопотання про
перенесення перевірки на інший строк
та відповідних документів для
здійснення державного
архітектурно-будівельного контролю не
надано. Відтак, встановлено порушення
п. 14 Порядку здійснення державного
архітектурно-будівельного контролю,
затвердженого постановою Кабінету
Міністрів України № 553 від 23.05.2011 року.

Крім того, 17.06.2014 року стосовно
генерального директора ТОВ "Олденс"
ОСОБА_2 складено протокол про
адміністративне правопорушення,
передбачене частиною 2 статті 188-42 КУпАП
(недопущення посадових осіб
центрального органу виконавчої влади,
що реалізує державну політику з питань
державного архітектурно-будівельного
контролю, на об'єкти будівництва) (а.с.
36).

Також відповідачем внесено
оскаржуваний припис № 188 від 17.06.2014 року
про усунення порушень вимог
законодавства у сфері містобудівної
діяльності, будівельних норм,
державних стандартів і правил (а.с. 8),
яким генерального директора ТОВ
"Олденс" ОСОБА_2 зобов'язано в строк до
02.07.2014 року забезпечити допуск на об'єкт
"Реконструкція нежитлових приміщень
під торгово-офісне приміщення з
закусочною" за адресою: АДРЕСА_1"
посадових осіб Інспекції для
проведення перевірки вимог
законодавства у сфері містобудівної
діяльності, будівельних норм,
державних стандартів і правил, а також
надання до інспекції документів,
необхідних для здійснення перевірки
(за переліком згідно листа від 29.05.2014
року № 7/14-2864-14).

Надаючи правову оцінку спірним
правовідносинам, суд керується такими
мотивами.

Відповідно до ст. 41 Закону України "Про
регулювання містобудівної діяльності"
(Закон № 3038-VI від 17.02.2011 року) державний
архітектурно-будівельний контроль - це
сукупність заходів, спрямованих на
дотримання вимог законодавства у сфері
містобудівної діяльності, будівельних
норм, державних стандартів і правил.

Державний архітектурно-будівельний
контроль здійснюється органами
державного архітектурно-будівельного
контролю в порядку, встановленому
Кабінетом Міністрів України.

Орган державного
архітектурно-будівельного контролю
розглядає відповідно до закону справи
про правопорушення у сфері
містобудівної діяльності.

Частиною 4 статті 41 Закону № 3038-VI
визначено, що посадові особи органів
державного архітектурно-будівельного
контролю під час перевірки мають,
зокрема, право безперешкодного доступу
до місць будівництва об'єктів та до
об'єктів, що підлягають обов'язковому
обстеженню; складати протоколи про
вчинення правопорушень, акти перевірок
та накладати штрафи відповідно до
закону; видавати обов'язкові для
виконання приписи щодо усунення
порушення вимог законодавства у сфері
містобудівної діяльності, будівельних
норм, державних стандартів і правил;
одержувати в установленому
законодавством порядку від органів
виконавчої влади, органів місцевого
самоврядування, підприємств, установ
та організацій, фізичних осіб
інформацію та документи, необхідні для
здійснення державного
архітектурно-будівельного контролю.

Указом Президента України від 08.04.2011
року № 439/2011 затверджено Положення про
Державну архітектурно-будівельну
інспекцію України (яке діяло на момент
виникнення спірних правовідносин).

Відповідно до п. 1 цього Указу
Держархбудінспекція України є
центральним органом виконавчої влади,
діяльність якого спрямовується і
координується Кабінетом Міністрів
України через Міністра регіонального
розвитку, будівництва та
житлово-комунального господарства
України, входить до системи органів
виконавчої влади і забезпечує
реалізацію державної політики з питань
державного архітектурно-будівельного
контролю, контролю у сфері
житлово-комунального господарства.

Згідно з п. 4 Указу № 439/2011
Держархбудінспекція відповідно до
покладених на неї завдань:

- організовує та забезпечує виконання
нормативно-правових актів з питань, що
належать до її компетенції;

- здійснює в межах своєї компетенції
державний контроль за дотриманням
юридичними і фізичними особами
державних будівельних норм, стандартів
і правил під час виконання підготовчих
і будівельних робіт, перепланування та
реконструкції (дообладнання) житлового
фонду;

- проводить перевірки
відповідності виконання підготовчих
та будівельних робіт, будівельних
матеріалів, виробів і конструкцій, що
застосовуються у будівництві, вимогам
державних стандартів, будівельних норм
і правил, технічним умовам,
затвердженим проектним вимогам,
рішенням;

- розглядає справи про
правопорушення у сферах містобудівної
діяльності, житлово-комунального
господарства з прийняттям відповідних
рішень.

Держархбудінспекція України для
виконання покладених на неї завдань
має право в установленому порядку:

- складати акти перевірок у сферах
містобудівної діяльності,
житлово-комунального господарства;

- складати протоколи про
правопорушення у сфері містобудівної
діяльності, житлово-комунального
господарства, накладати штрафи
відповідно до законодавства;

- видавати обов'язкові до
виконання приписи про усунення
порушень та здійснювати контроль за їх
виконанням;

- вносити замовникам пропозиції
щодо припинення фінансування об'єктів
будівництва на період до усунення
виявлених у результаті здійснення
архітектурно-будівельного контролю
порушень;

- одержувати від замовників,
проектних та будівельних організацій
нормативно-технічну, проектну та іншу
документацію, необхідну для виконання
покладених на неї функцій;

- одержувати від посадових осіб
місцевого самоврядування, суб'єктів
господарювання у сфері
житлово-комунальних послуг,
замовників, проектних та будівельних
організацій письмові пояснення щодо
причин допущення порушень
законодавства у відповідних сферах.

Згідно з п. 3 Порядку здійснення
державного архітектурно-будівельного
контролю, який затверджений постановою
Кабінету Міністрів України № 553 від
23.05.2011 року (далі - Порядок), державний
архітектурно-будівельний контроль
здійснюється посадовими особами
інспекцій відповідно до їх посадових
інструкцій та функціональних
повноважень.

Позаплановою перевіркою в силу вимог п.
7 Порядку вважається перевірка, яка не
передбачена планом роботи інспекції.

Під час проведення позапланової
перевірки посадова особа інспекції
зобов'язана пред'явити службове
посвідчення та направлення для
проведення позапланової перевірки
(абз. 4 п. 7 Порядку).

Відповідно до п. 13 Порядку № 553 суб'єкт
містобудування, щодо якого
здійснюється державний
архітектурно-будівельний контроль
(статусом якого володіє позивач), має
право: вимагати від посадових осіб
інспекції дотримання вимог
законодавства; перевіряти наявність у
посадових осіб інспекції службових
посвідчень; бути присутнім під час
здійснення державного
архітектурно-будівельного контролю.

Разом із тим, пунктом 14 Порядку № 553 на
суб'єкта містобудування, щодо якого
здійснюється державний
архітектурно-будівельний контроль,
покладено ряд обов'язків, в тому числі
допускати посадових осіб інспекції до
проведення перевірки за умови
дотримання порядку здійснення
державного архітектурно-будівельного
контролю.

Системно проаналізувавши вищенаведені
норми Порядку здійснення державного
архітектурно-будівельного контролю,
суд доходить висновку, що праву
посадових осіб органів державного
архітектурно-будівельного контролю на
безперешкодний доступ до місць
будівництва об'єктів та до об'єктів, що
підлягають обов'язковому обстеженню
кореспондує обов'язок суб'єкта
містобудування, щодо якого
здійснюється державний
архітектурно-будівельний контроль,
допустити їх до проведення
інспектування. Попри те, суд зауважує,
що такий обов'язок не є абсолютним та
виникає на наступних умов:

1) пред'явлення посадовою особою
інспекції уповноваженій особі
замовника службового посвідчення;

2) пред'явлення посадовою особою
інспекції уповноваженій особі
замовника направлення на проведення
перевірки;

3) дотримання інших процедурних норм та
порядку здійснення державного
архітектурно-будівельного контролю.

Відповідач зазначає, що ТОВ "Олденс"
було завчасно повідомлене про
проведення перевірки листом № 7/14-2864-14
від 29.05.2014 року. Однак, такий лист суд
оцінює критично, оскільки Порядком № 553
надіслання такого документа суб'єкту
містобудування не є законною підставою
для допуску до перевірки. Крім того, він
не може підміняти собою направлення на
перевірку, оскільки саме направлення
підлягає пред'явленню уповноваженій
особі до початку проведення перевірки.
Також не передбачено чинним
законодавством і необхідності
завчасного повідомлення суб'єкта
містобудування про проведення
позапланової перевірки.

Водночас доказів пред'явлення позивачу
службового посвідчення та направлення
для проведення позапланової перевірки
до початку проведення такого
позапланового заходу відповідачем
суду не надано.

Крім того, з направлення для проведення
позапланової перевірки № 580 від 10.06.2014
року вбачається, що посадові особи
Інспекції направляються для
здійснення позапланової перевірки на
об'єкті, що розташований за адресою:
АДРЕСА_1, у період з 11 по 17 червня 2014
року.

Разом із тим, законодавець розрізняє
поняття суб'єкта містобудування та
об'єкта будівництва. Так, згідно з абз. 3
ч. 1 ст. 4 Закону України "Про регулювання
містобудівної діяльності" об'єктами
будівництва є будинки, будівлі, споруди
будь-якого призначення, їх комплекси,
лінійні об'єкти інженерно-транспортної
інфраструктури.

Суб'єктами містобудування є органи
виконавчої влади, Верховна Рада
Автономної Республіки Крим, Рада
міністрів Автономної Республіки Крим,
органи місцевого самоврядування,
фізичні та юридичні особи (ч. 2 ст. 4
Закону України "Про регулювання
містобудівної діяльності").

При цьому правовий аналіз вищевказаних
норм законодавства дає змогу зробити
висновок про те, що державний
архітектурно-будівельний контроль
здійснюється щодо суб'єкта
містобудування, а не його об'єкта
будівництва.

Як слідує зі змісту декларації про
готовність об'єкта до експлуатації
"Реконструкція нежитлових приміщень
під торгово-офісне приміщення з
закусочною" АДРЕСА_1" (а.с. 14-18),
зареєстрованої в Інспекції державного
архітектурно-будівельного контролю в
Миколаївській області 14.03.2014 року вх. №
1608-20-14, замовником будівництва виступає
ТОВ "Олденс".

Відтак, на переконання суду,
позаплановий захід міг здійснюватися
відповідачем саме щодо ТОВ "Олденс" як
суб'єкта містобудування.

У свою чергу відповідно до п. 7 Порядку
однією з підстав для проведення
позапланової перевірки є необхідність
проведення перевірки достовірності
даних, наведених у повідомленні та
декларації про початок виконання
підготовчих робіт, повідомленні та
декларації про початок виконання
будівельних робіт, декларації про
готовність об'єкта до експлуатації,
протягом трьох місяців з дня подання
зазначених документів.

Таким чином, законодавством визначено
граничний строк для проведення
позапланової перевірки суб'єкта
містобудування з вищенаведених
підстав і цей строк не може
перевищувати протягом трьох місяців з
дня подання, зокрема, декларації про
готовність об'єкта до експлуатації.

Судом встановлено, що декларація про
готовність об'єкта до експлуатації
"Реконструкція нежитлових приміщень
під торгово-офісне приміщення з
закусочною" АДРЕСА_1" була
зареєстрована ІДАБК в Миколаївській
області 14.03.2014 року вх. № 1608-20-14 (а.с. 14).

Відтак, останнім днем проведення
позапланового заходу з підстав
перевірки достовірності даних,
наведених у вказаній декларації є
15.06.2014 року.

Разом із тим, оскаржуваний припис
винесений відповідачем в рамках
позапланового заходу 17.06.2014 року, тобто
з порушенням вимог п. 7 Порядку.

При цьому суд не бере до уваги
посилання відповідача на те, що
проведення позапланової перевірки ТОВ
"Олденс" було розпочато 11.06.2014 року, а
отже з дотриманням тримісячного строку
з дня подачі ним декларації про
готовність об'єкта до експлуатації від
13.03.2014 року.

Так, законодавець чітко визначає
необхідність проведення позапланової
перевірки достовірності даних
протягом трьох місяців з дня подання
декларації про готовність об'єкта до
експлуатації та не передбачає
можливості продовження такого терміну
на час, що необхідний для проведення
перевірки. Отже, в даному випадку
позаплановий захід повинен відбутися в
межах тримісячного строку з дня
подання декларації про готовність
об'єкта до експлуатації, незалежно від
того, коли він розпочатий.

З огляду на викладене суд доходить
висновку про неправомірність
проведення відповідачем позапланової
перевірки ТОВ "Олденс" 17.06.2014 року та
винесення цього дня припису № 188 про
усунення порушень вимог законодавства
у сфері містобудівної діяльності,
будівельних норм, державних стандартів
і правил.

Крім того, відповідно до п. 1 ч. 4 ст. 41
Закону України "Про регулювання
містобудівної діяльності" посадові
особи органів державного
архітектурно-будівельного контролю
під час перевірки мають право
безперешкодного доступу до місць
будівництва об'єктів та до об'єктів, що
підлягають обов'язковому обстеженню.

Згідно з п. 14 Порядку суб'єкт
містобудування, щодо якого
здійснюється державний
архітектурно-будівельний контроль,
зобов'язаний:

допускати посадових осіб інспекції до
проведення перевірки за умови
дотримання порядку здійснення
державного архітектурно-будівельного
контролю;

виконувати вимоги інспекції щодо
усунення виявлених порушень вимог
законодавства у сфері містобудівної
діяльності;

подавати документи, пояснення,
довідки, відомості, матеріали з питань,
що виникають під час здійснення
державного архітектурно-будівельного
контролю.

У разі відмови суб'єкта містобудування,
щодо якого здійснюється державний
архітектурно-будівельний контроль, у
допуску посадових осіб інспекції до
проведення перевірки складається
відповідний акт.

Правовий аналіз вищевказаних норм
законодавства свідчить про те, що
відповідальність за недопущення до
місць будівництва об'єктів, які
підлягають державному
архітектурно-будівельного контролю,
покладається на суб'єкта
містобудування.

Як вже зазначалося раніше, суб'єктом
містобудування об'єкта будівництва
"Реконструкція нежитлових приміщень
під торгово-офісне приміщення з
закусочною", що знаходиться за адресою
АДРЕСА_1", є ТОВ "Олденс". Відтак,
відповідальність за порушення вимог ч.
4 ст. 41 Закону України "Про регулювання
містобудівної діяльності" та п. 14
Порядку, а також покладення обов'язку
щодо усунення такого порушення має
покладатися саме товариство.

Натомість припис № 188 від 17.06.2014 року
внесений генеральному директору ТОВ
"Олденс" ОСОБА_2, яка згідно з вимогами
чинного законодавства не є суб'єктом
містобудування і не зобов'язана
усувати виявлені відповідачем
порушення.

При цьому судом встановлено, що 17.06.2014
року відповідачем було винесено
припис за № 33 про усунення порушень
вимог законодавства у сфері
містобудівної діяльності, будівельних
норм, державних стандартів і правил
(а.с. 65), яким ТОВ "Олденс" зобов'язано в
строк до 02.07.2014 року забезпечити допуск
на об'єкт "Реконструкція нежитлових
приміщень під торгово-офісне
приміщення з закусочною" за адресою:
АДРЕСА_1" посадових осіб Інспекції для
проведення перевірки вимог
законодавства у сфері містобудівної
діяльності, будівельних норм,
державних стандартів і правил, а також
надання до інспекції документів,
необхідних для здійснення перевірки
(за переліком згідно листа від 29.05.2014
року № 7/14-2864-14).

Таким чином, з одних і тих самих підстав
відповідачем внесено два аналогічних
приписи, один з яких не стосується
суб'єкта містобудування, а отже є
неправомірним.

Крім того, судом встановлено, що
підставою для складання оскаржуваного
припису є відмова ОСОБА_2 у допуску
посадових осіб Інспекції до проведення
перевірки та ненадання документів для
здійснення державного
архітектурно-будівельного контролю на
об'єкті будівництва.

Разом із тим, відмова передбачає
відхилення вимоги щодо допуску
посадових осіб Інспекції до проведення
перевірки, а з матеріалів справи
вбачається, що ОСОБА_2 не була присутня
на об'єкті містобудування у момент,
коли складалось оскаржуване рішення, а
тому не могла відмовити посадовим
особам Інспекції у допуску до
перевірки.

Відтак, доводи відповідача щодо
порушення ОСОБА_2 вимог п. 14 Порядку є
безпідставними і судом до уваги не
беруться.

При вирішенні даного
публічно-правового спору додатково
враховується постанова Липовецького
районного суду Вінницької області від
28.07.2014 року у справі № 136/1524/14-а, яка
набрала законної сили і якою скасовано
постанову в.о. начальника Інспекції
державного архітектурно-будівельного
контролю у Миколаївській області
Міхєєва І.Є. № 167 від 01.07.2014 року про
притягнення ОСОБА_2 до
адміністративної відповідальності за
вчинення адміністративного
правопорушення, передбаченого ч. 2 ст.
188-42 КУпАП (недопущення посадових осіб
центрального органу виконавчої влади,
що реалізує державну політику з питань
державного архітектурно-будівельного
контролю, на об'єкти будівництва) (а.с.
66-79).

Згідно з ч. 2 ст. 19 Конституції України
органи державної влади та органи
місцевого самоврядування, їх посадові
особи зобов'язані діяти лише на
підставі, в межах повноважень та у
спосіб, що передбачені Конституцією та
законами України.

Частиною 3 статті 2 КАС України
передбачено, що у справах щодо
оскарження рішень суб'єктів владних
повноважень адміністративні суди
перевіряють, чи прийняті вони на
підставі, у межах повноважень та у
спосіб, що передбачені Конституцією та
законами України; з використанням
повноваження з метою, з якою це
повноваження надано; обґрунтовано,
тобто з урахуванням усіх обставин, що
мають значення для прийняття рішення;
безсторонньо (неупереджено).

Відповідно до ч. 2 ст. 71 КАС України в
адміністративних справах про
протиправність рішень, дій чи
бездіяльності суб'єкта владних
повноважень обов'язок щодо доказування
правомірності свого рішення, дії чи
бездіяльності покладається на
відповідача, якщо він заперечує проти
адміністративного позову.

Перевіривши юридичну та фактичну
обґрунтованість доводів сторін,
оцінивши докази суб'єкта владних
повноважень на підтвердження
правомірності своїх рішень та дій і
докази, надані позивачем, суд доходить
висновку про наявність підстав для
визнання протиправним і скасування
припису головного державного
інспектора Миколаївського
інспекційного відділу Південного
інспекційного управління Інспекції
державного архітектурно-будівельного
контролю в Миколаївській області
Шоломона О.О. № 188 від 17.06.2014 року про
усунення порушень вимог законодавства
у сфері містобудівної діяльності,
будівельних норм, державних стандартів
і правил.

Водночас суд не вбачає підстав для
задоволення вимог позивача в іншій
частині, а саме визнання протиправними
дій відповідача щодо складання
відносно ОСОБА_2 вищевказаного припису,
оскільки предметом спору у даній
справі є саме рішення відповідача у
формі припису, а не дії щодо винесення
такого, як помилково вважає позивач.

Крім того, дії відповідача можуть бути
оскаржені в судовому порядку у тому
випадку, якщо вони породжують певні
правові наслідки для суб'єктів
відповідних правовідносин і мають
обов'язковий характер. Водночас дії
відповідача щодо складання відносно
ОСОБА_2 припису № 188 від 17.06.2014 року про
усунення порушень вимог законодавства
у сфері містобудівної діяльності,
будівельних норм, державних стандартів
і правил самі по собі будь-яких
обов'язкових правових наслідків не
створюють і, як вже зазначалося,
виразилися у формі припису, оцінку
якому надано судом.

З огляду на викладене позовні вимоги в
цій частині не можуть бути задоволені.

Відповідно до ч. 3 ст. 94 КАС України якщо
адміністративний позов задоволено
частково, судові витрати здійснені
позивачем, присуджуються йому
відповідно до задоволених вимог, а
відповідачу - відповідно до тієї
частини вимог, у задоволенні яких
позивачем відмовлено.

Відтак, оскільки адміністративний
позов задоволено частково, суд
доходить висновку, що з Державного
бюджету України на користь ОСОБА_2 слід
стягнути судовий збір пропорційно до
тієї частини позовних вимог, яку
задоволено, а саме судовий збір у
розмірі 36,54 грн.

Керуючись ст.ст. 70, 71, 79, 86, 94, 158, 160, 162, 163,
167, 254 КАС України суд,

ПОСТАНОВИВ:

адміністративний позов задовольнити
частково.

Визнати протиправним та скасувати
припис № 188 від 17.06.2014 року про усунення
порушення вимог законодавства у сфері
містобудівної діяльності, будівельних
норм, державних стандартів і правил,
виданий головним державним
інспектором Миколаївського
інспекційного відділу Південного
інспекційного управління Інспекції
державного архітектурно-будівельного
контролю в Миколаївській області
Шоломоном Олександром
Олександровичем.

У задоволенні решти позовних вимог -
відмовити.

Стягнути з Державного бюджету України
на користь ОСОБА_2 судовий збір у
розмірі 36 (тридцять шість) грн. 54 коп.

Постанова набирає законної сили в
порядку, визначеному ст. 254 КАС України.

Відповідно до ст. 186 КАС України
апеляційна скарга на постанову суду
першої інстанції подається протягом
десяти днів з дня її проголошення. У
разі застосування судом частини
третьої статті 160 цього Кодексу, а також
прийняття постанови у письмовому
провадженні апеляційна скарга
подається протягом десяти днів з дня
отримання копії постанови.

Суддя
Сало Павло Ігорович