Справа № 804/13295/14
Суддя: Потолова Ганна Володимирівна
Дата ухвалення: 2014-09-01 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ
АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
УХВАЛА

01 вересня 2014 р.
Справа №804/13295/14

Суддя Дніпропетровського окружного
адміністративного суду Потолова Г.В.,
розглянувши позовну заяву з додатками
Державної податкової інспекції в
Амур-Нижньодніпровському районі
м.Дніпропетровська Головного
управління Міндоходів у
Дніпропетровській області до
Приватного підприємства «Штіль» про
припинення юридичної особи,

ВСТАНОВИВ:

ДПІ в АНД районі м.Дніпропетровська
звернулася до Дніпропетровського
окружного адміністративного суду з
позовом про припинення юридичної особи
ПП «Штіль», оскільки останнє не подає
податкової звітності з 18.07.2011р.

Відповідно до п.1, п.2, п. 3 ч.1 ст.107 Кодексу
адміністративного судочинства України
суддя після одержання позовної заяви
з'ясовує зокрема, чи:

- подана позовна заява особою, яка має
адміністративну процесуальну
дієздатність;

- має представник належні повноваження
(якщо позовну заяву подано
представником);

- відповідає позовна заява вимогам,
встановленим статтею 106 цього Кодексу.

У відповідності до ч.2 ст.106 Кодексу
адміністративного судочинства України
на підтвердження обставин, якими
обґрунтовуються позовні вимоги,
позивач надає докази, а в разі
неможливості - зазначає докази, які не
може самостійно надати, із зазначенням
причин неможливості подання таких
доказів.

Так, вбачається необхідність надання
позивачем доказів направлення копії
позову з додатками відповідачу. Такими
доказами, зокрема є розрахунковий
документ, опис вкладення та реєстр
відправленої кореспонденції. Крім
того, фіскальний чек не є безумовним
доказом відправки саме поданої копії
позову з додатками, оскільки з його
змісту апріорі не вбачається які саме
документи надіслані, кому та за якою
адресою, кількість надісланих
документів. Наданий до матеріалів
справи реєстр поштових відправлень
непридатний для читання, його зміст
також не відображає вищезазначеної
інформації

Надані позивачем документи неможливо
вважати доказами у розумінні ст.ст.69-71,
106 КАС України, оскільки не засвідчені
належним чином.

Так, належність засвідчення копій
передбачена Національним стандартом
України Державної уніфікованої
системи документації «Уніфікована
система організаційно-розпорядчої
документації. Вимоги до оформлювання
документів ДСТУ 4163-2003» затвердженого
наказом Держспоживстандарту України
від 07.04.2003р. №55, а саме, що цей стандарт
поширюється на
організаційно-розпорядчі документи:
постанови, розпорядження, накази,
положення, рішення, протоколи, акти
листи тощо, створювані в результаті
діяльності: органів державної влади
України, органів місцевого
самоврядування, підприємств, установ,
організацій та їх об'єднань усіх форм
власності. Цей стандарт установлює:
склад реквізитів документів; вимоги до
змісту і розташування реквізитів
документів; вимоги до бланків та
оформлювання документів; вимоги до
документів, що їх виготовляють за
допомогою друкувальних засобів. Згідно
п.5.27 вказаної системи передбачено, що
відмітку про засвідчення копії
документа складають зі слів «Згідно з
оригіналом», назви посади, особистого
підпису особи, яка засвідчує копію, її
ініціалів та прізвища, дати
засвідчення копії.

Крім того, Постановою КМУ від 30.11.2011
№1242, затверджено Типову інструкцію з
діловодства, де передбачено порядок
видачі копій документів (далі -
Інструкція). Зокрема, згідно п. 76
Інструкції установа може засвідчувати
копії лише тих документів, що
створюються в ній, а також у випадках,
передбачених в абзаці другому цього
пункту. Копія документа виготовляється
і видається тільки з дозволу керівника
установи, його заступників або
керівника структурного підрозділу. У
разі підготовки документів для надання
судовим органам, під час вирішення
питань щодо прийняття громадян на
роботу, навчання, засвідчення їх
трудових, житлових та інших прав у
взаємовідносинах з установою, а також
під час формування особових справ
працівників установа може виготовляти
копії документів, виданих іншими
установами (копії дипломів, свідоцтв
про одержання освіти тощо). Пунктом 77
Інструкції визначено, що напис про
засвідчення документа складається із
слів «Згідно з оригіналом»,
найменування посади, особистого
підпису особи, яка засвідчує копію, її
ініціалів (ініціалу імені) та прізвища,
дати засвідчення копії і
проставляється нижче реквізиту
документа «Підпис».

Позивачем до позовної заяви надано
ксерокопії/фотокопії документів, не
засвідчені у встановленому порядку. А
саме: відсутні дата засвідчення копії.

Відповідно до ч.5 ст.106 Кодексу
адміністративного судочинства України
якщо позовна заява подається
представником, то у ній зазначаються
ім'я представника, його поштова адреса,
а також номер засобу зв'язку, адреса
електронної пошти, якщо такі є.
Одночасно з позовною заявою подається
довіреність чи інший документ, що
підтверджує повноваження
представника.

Згідно ч.7 ст.56 КАС України, законним
представником органу, підприємства,
установи, організації в суді є його
керівник чи інша особа, уповноважена
законом, положенням, статутом.

У відповідності до ч.1 ст.58 КАС України
повноваження представників, які беруть
участь в адміністративному процесі на
основі договору, на здійснення
представництва в суді повинні бути
підтверджені оригіналом довіреності.
Оригінали довіреностей або засвідчені
підписом судді копії з них
приєднуються судом до справи.

Таким чином, всупереч вищезазначеній
нормі у позовній заяві відсутні дані
представника ОСОБА_1 Також, надану до
матеріалів справи копію довіреності не
можна вважати доказом у розумінні
ст.ст.58, 69-71 КАС України оскільки
засвідчена ОСОБА_2 відсутні
повноваження на засвідчення
документів. Крім того, відсутні
повноваження начальника ОСОБА_3 (наказ,
розпорядження тощо).

Визначені питання відносяться саме до
компетенції позивача, а тому не можуть
бути невідомі останньому. Отже, позивач
має можливість надати такі докази
самостійно.

Відповідно до ст.122 КАС України за
загальним правилом адміністративна
справа має бути розглянута і вирішена
протягом розумного строку, але не
більше місяця з дня відкриття
провадження у справі.

Визначені недоліки позовної заяви
неможливо усунути в ході розгляду
адміністративної справи.

За викладених обставин, суд вважає за
необхідне залишити позовну заяву без
руху зі встановленням строку для
усунення виявлених недоліків позовної
заяви з урахуванням ст.ст.106, 108 КАС
України.

На підставі викладеного, керуючись
ст.ст.106, 108, 165, 186, 254 Кодексу
адміністративного судочинства
України, суд,

УХВАЛИВ:

Позовну заяву Державної податкової
інспекції в Амур-Нижньодніпровському
районі м.Дніпропетровська Головного
управління Міндоходів у
Дніпропетровській області до
Приватного підприємства «Штіль» про
припинення юридичної особи, залишити
без руху.

Встановити Державній податковій
інспекції в Амур-Нижньодніпровському
районі м.Дніпропетровська Головного
управління Міндоходів у
Дніпропетровській області дводенний
строк з дня набрання даною ухвалою
законної сили для усунення недоліків
позовної заяви.

Визначені недоліки позовної заяви
усунути шляхом надання:

- належним чином засвідчених копій
доданих до позовної заяви;

- доказів направлення копії позовної
заяви з додатками відповідачу
(оригінал чи належним чином засвідчену
копію реєстру відправлення чи опису
вкладення, придатну для читання);

- оригіналу довіреності представника
або належним чином засвідченої копії;

- письмово визначення даних
представника позивача;

- документів на підтвердження
повноважень ОСОБА_3, ОСОБА_2;

Ухвала набирає законної сили після
закінчення строку подання апеляційної
скарги, а у разі її апеляційного
оскарження - з моменту проголошення
судового рішення суду апеляційної
інстанції.

Ухвалу може бути оскаржено в
апеляційному порядку до
Дніпропетровського апеляційного
адміністративного суду через
Дніпропетровський окружний
адміністративний суд у п'ятиденний
строк з дня отримання копії ухвали,
виготовленої у повному обсязі.

Суддя
Г.В.
Потолова