Справа № 820/15855/14
Суддя: Севастьяненко К.О.
Дата ухвалення: 2014-11-03 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Харківський окружний адміністративний
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

Харків

03 листопада 2014 р.
№ 820/15855/14

Харківський окружний
адміністративний суд у складі:

головуючого - судді - Севастьяненко
К.О.,

при секретарі судового засідання -
Пасечник М.В.,

за участю: прокурорів - Горгуль Н.В.,
Размєтаєва А.С.,

представників відповідача -
Горобинської Н.М., Марченко М.С.

розглянувши у відкритому судовому
засіданні в приміщенні суду в м.
Харкові адміністративну справу за
позовом Першого заступника прокурора
міста Харкова до Харківської міської
ради про визнання протиправною
бездіяльності та зобов'язання вчинити
певні дії, -

В С Т А Н О В И В:

Позивач, Перший заступник прокурора
міста Харкова, звернувся до
Харківського окружного
адміністративного суду з позовом до
Харківської міської ради, в якому
просить суд:

- визнати протиправною бездіяльність
відповідача та її виконавчих органів
щодо невжиття заходів до усунення та
недопущення в подальшому зазначених у
поданні прокуратури міста Харкова від
28.07.2014 № 04-34-16892вих-14 порушень вимог
житлового законодавства та
законодавства про звернення громадян,
причин та умов, що їм сприяють;

- зобов'язати відповідача вжити заходи
щодо ведення в установленому порядку
єдиного державного реєстру громадян,
які потребують поліпшення житлових
умов, шляхом забезпечення внесення
відомостей до нього про ОСОБА_3, 1955 р.н.,
та ОСОБА_4, 1986 р.н.

В обґрунтування позовних вимог в
позові зазначено наступне.
Прокуратурою м. Харкова в порядку
прокурорського нагляду за додержанням
і застосуванням законів проведено
перевірку Харківської міської ради і
її виконавчих органів за зверненням
ОСОБА_3 на дії посадових осіб
виконавчих органів Харківської
міської ради щодо невнесення
відомостей про неї та її сина до
Єдиного державного реєстру громадян,
які потребують поліпшення житлових
умов, втрати наданої нею довідки про
склад сім'ї та реєстрацію місця
проживання. За результатом проведеної
перевірки прокуратурою м. Харкова на
адресу Харківського міського голови
було внесено подання № 04-34-16892 вих-14 від
28.07.2014 року про усунення порушень
житлового законодавства та
законодавства про звернення громадян,
причин і умов, що їм сприяють, зокрема,
шляхом внесення відомостей про ОСОБА_3,
1955 р.н., та ОСОБА_4, 1986 р.н. до Єдиного
державного реєстру громадян, які
потребують поліпшення житлових умов.
Позивачем зазначено, що вказане
подання прокуратури м. Харкова
відповідачем було відхилено, у зв'язку
з чим позивач просить в судовому
порядку визнати протиправною
бездіяльність відповідача та її
виконавчих органів щодо невжиття
заходів до усунення та недопущення в
подальшому зазначених у поданні
прокуратури міста Харкова від 28.07.2014 №
04-34-16892вих-14 порушень вимог житлового
законодавства та законодавства про
звернення громадян, причин та умов, що
їм сприяють; а також зобов'язати
відповідача вжити заходи щодо ведення
в установленому порядку єдиного
державного реєстру громадян, які
потребують поліпшення житлових умов,
шляхом забезпечення внесення
відомостей до нього про ОСОБА_3, 1955 р.н.,
та ОСОБА_4, 1986 р.н.

Представник відповідача, Харківської
міської ради, заперечуючи проти позову,
подав заперечення, в яких зазначив, що
позовні вимоги є незаконними та
необґрунтованими, у зв'язку з чим
задоволенню не підлягають. В
обґрунтування вказав, що подання
прокуратури м. Харкова взагалі не
містило вимоги про зобов'язання вжити
заходи щодо ведення в установленому
порядку єдиного державного реєстру
громадян, які потребують поліпшення
житлових умов, шляхом забезпечення
внесення відомостей до нього про
ОСОБА_3, 1955 р.н., та ОСОБА_4, 1986 р.н., а отже,
на думку відповідача, дана вимога
відповідачем не розглядалась та не
відхилялась. Крім того, вказав, що за
результатами розгляду подання
прокуратури м. Харкова відповідачем
була надана обґрунтована відповідь, а
відхилення вимог подання було
обумовлено тим, що ОСОБА_3 та її син
ОСОБА_4, наполягаючи на внесенні їх
даних до Єдиного державного реєстру
громадян, які потребують поліпшення
житлових умов, при цьому відмовляються
надати документи зі своїми
персональними даними та не дають згоди
на їх обробку для внесення їх до
вказаного реєстру.

Представники позивача, прокурори
Горгуль Н.В., Размєтаєв А.С., в судовому
засіданні позовні вимоги підтримали та
просили суд задовольнити позов в
повному обсязі.

Представники відповідача, Харківської
міської ради, в судовому засіданні
проти позову заперечували з підстав,
викладених у запереченнях, просили у
задоволенні позову відмовити.

Суд, заслухавши пояснення
представників сторін по справі,
дослідивши матеріали справи,
проаналізувавши докази у їх
сукупності, дійшов висновку, що позовні
вимоги не підлягають задоволенню з
наступних підстав.

Статтею 1 Закону України «Про
прокуратуру» визначено, що
прокурорський нагляд за додержанням і
правильним застосуванням законів
Кабінетом Міністрів України,
міністерствами та іншими центральними
органами виконавчої влади, органами
державного і господарського
управління та контролю, Радою
міністрів Автономної Республіки Крим,
місцевими Радами, їх виконавчими
органами, військовими частинами,
політичними партіями, громадськими
організаціями, масовими рухами,
підприємствами, установами і
організаціями, незалежно від форм
власності, підпорядкованості та
приналежності, посадовими особами та
громадянами здійснюється Генеральним
прокурором України і підпорядкованими
йому прокурорами.

Відповідно до ст. 19 Закону України «Про
прокуратуру» предметом нагляду за
додержанням і застосуванням законів є:
відповідність актів, які видаються
всіма органами, підприємствами,
установами, організаціями та
посадовими особами, вимогам
Конституції України та чинним законам;
додержання законів про
недоторканність особи,
соціально-економічні, політичні,
особисті права і свободи громадян,
захист їх честі і гідності, якщо
законом не передбачений інший порядок
захисту цих прав; додержання законів,
що стосуються економічних,
міжнаціональних відносин, охорони
навколишнього середовища, митниці та
зовнішньоекономічної діяльності.

Перевірка виконання законів
проводиться за заявами та іншими
повідомленнями про порушення
законності, що вимагають
прокурорського реагування, а за
наявності приводів - також з власної
ініціативи прокурора. Прокуратура не
підміняє органи відомчого управління
та контролю і не втручається у
господарську діяльність, якщо така
діяльність не суперечить чинному
законодавству.

Для здійснення перевірки прокурор
приймає постанову, в якій зазначає
підстави, що свідчать про можливі
порушення законності, та обґрунтовує
необхідність вчинення дій,
передбачених пунктами 3, 4 та 5 частини
першої статті 20 цього Закону. Не
допускається проведення перевірки
без надання копії зазначеної
постанови представнику підприємства,
установи, організації незалежно від
форм власності, підпорядкованості чи
приналежності, фізичній особі -
підприємцю.

Відповідно до ч. 1 ст. 21 Закону України
"Про прокуратуру" перевірки
проводяться за письмовими зверненнями
органів державної влади, органів
місцевого самоврядування, депутатів
усіх рівнів, фізичних та юридичних
осіб, а також за власною ініціативою
прокурора. При цьому перевірки за
заявами фізичних чи юридичних осіб,
зверненнями та запитами депутатів усіх
рівнів, крім заяв та повідомлень про
кримінальне правопорушення,
проводяться лише у разі їх
попереднього розгляду компетентними
органами виконавчої влади, органами
місцевого самоврядування, їх
посадовими чи службовими особами або
неприйняття ними у встановлені
строки рішень з цих питань.

Так, судом з матеріалів справи
встановлено, що прокуратурою міста
Харкова було проведено перевірку за
зверненням ОСОБА_3 від 02.07.2014 року на дії
посадових осіб виконавчих органів
Харківської міської ради щодо
невнесення відомостей про неї та її
сина до Єдиного державного реєстру
громадян, які потребують поліпшення
житлових умов, втрати наданої нею
довідки про склад сім'ї та реєстрацію
місця проживання (а.с. 67-68).

Відповідно до копії рапорту прокурора
прокуратури міста Харкова від 07.07.2014
року, долученої до матеріалів справи,
аналізуючи доводи, викладені у скарзі
ОСОБА_3 від 02.07.2014 року, вирішено, що
заявницею не наведено достатніх даних,
які б свідчили про наявність у діях
співробітників Харківської міської
ради конкретних ознак кримінального
діяння та викладені відомості не
підлягають внесенню до Єдиного реєстру
досудових розслідувань (а.с. 72).

Крім того, прокуратурою міста Харкова в
рамках перевірки на адресу
Харківського міського голови
надсилався лист вих. № 161-08 від 11.07.2014
року з проханням надати інформацію
щодо доводів ОСОБА_3, викладених в її
зверненні від 02.07.2014 року (а.с. 73).

Листом вих. № 8260/9-14 від 25.07.2014 року (вх.
від 25.07.2014 року) на адресу позивача було
надіслано обґрунтовану відповідь,
згідно якої повідомлено, що ОСОБА_3, 1955
р.н., з сином ОСОБА_4 1986 р.н., мешкає у
приватизованій однокімнатній
ізольованій квартирі АДРЕСА_1, яку
надано Жовтневим РВК м. Харкова у 1988
році. На підставі рішення виконавчого
комітету Жовтневої районної в м.
Харкові ради від 01.08.1995 № 49-1, ОСОБА_3
разом з сином перебувають на обліку
громадян, які потребують поліпшення
житлових умов, при виконавчому
комітеті Харківської міської ради у
Жовтневому районі м. Харкова, за
загальною чергою з 01.08.1995 р. Підставою
для постановки ОСОБА_3 на квартирний
облік стало проживання двох осіб
різної статі в одній житловій кімнаті.
Вказано, що наказом Міністерства
регіонального розвитку, будівництва та
житлово-комунального господарства
України від 17.05.2011 № 47 затверджено
форму подання інформації до Єдиного
державного реєстру громадян, які
потребують поліпшення житлових умов,
до якої заносяться дані про громадян,
зокрема: реєстраційний номер облікової
картки платника податків з Державного
реєстру фізичних осіб, місце роботи
(навчання), серія і номер паспортів,
однак зазначені дані про ОСОБА_3 та її
сина в Харківській міській раді
відсутні, після надання яких відомості
про ОСОБА_3, 1955 р.н., та ОСОБА_4, 1986 р.н.,
будуть внесені до Єдиного державного
реєстру громадян, які потребують
поліпшення житлових умов. Також,
зазначено, що довідка з місця
проживання про склад сім'ї № 21/1 від
10.01.2014 року, яка була надана ОСОБА_3,
знаходиться в її квартирній обліковій
справі. Крім того, відповідачем було
надано копії звернень ОСОБА_3, які
надходили до виконавчих органів
Харківської міської ради, а також
відповіді, які їй надавались
відповідно до вимог Закону України
«Про звернення громадян» (а.с. 74-75, 76-121).

Проте, як встановлено судом, першим
заступником прокурора міста Харкова
Бондаренко О.В. з урахуванням
вимог ст. 21 Закону України «Про
прокуратуру», розглянувши доручення
прокуратури Харківської області за
зверненням ОСОБА_3, постановою від
25.07.2014 року було призначено перевірку в
порядку прокурорського нагляду за
додержанням і застосуванням законів у
діяльності Харківської міської ради,
її виконавчих органів за зверненням
ОСОБА_3 (а.с. 15-18).

Відповідно до ч. 2 ст. 20 Закону України
«Про прокуратуру» при виявленні
порушень закону прокурор у межах своєї
компетенції має право:

1) вносити подання;

2) у встановленому законом порядку
ініціювати притягнення особи до
дисциплінарної, адміністративної
відповідальності, складати протокол
про адміністративне правопорушення та
починати досудове розслідування;

3) звертатися до суду в передбачених
законом випадках.

Відповідно до ст. 23 Закону України «Про
прокуратуру» подання - це акт
реагування прокурора на виявлені
порушення закону з вимогою (вимогами)
щодо: 1) усунення порушень закону,
причин та умов, що їм сприяли; 2)
притягнення осіб до передбаченої
законом відповідальності; 3)
відшкодування шкоди; 4) скасування
нормативно-правового акта, окремих
його частин або приведення його у
відповідність із законом; 5) припинення
незаконних дій чи бездіяльності
посадових і службових осіб.

Подання може бути внесено
Прем'єр-міністру України, Кабінету
Міністрів України, Верховній Раді
Автономної Республіки Крим, Раді
міністрів Автономної Республіки
Крим, міністерствам та іншим
центральним і місцевим органам
виконавчої влади, органам місцевого
самоврядування, військовим частинам,
громадським об'єднанням, органам
державного нагляду (контролю),
посадовим і службовим особам цих
органів, підприємствам, установам та
організаціям незалежно від форм
власності, підпорядкованості чи
приналежності, фізичним особам -
підприємцям.

Відповідний прокурор має бути
повідомлений про результати розгляду
подання та вжиті заходи у визначений
ним строк, що обчислюється з дня
отримання подання та не може бути
меншим 10 днів.

Так, судом встановлено, що першим
заступником прокурора міста Харкова
Бондаренко О.В. на адресу голови
Харківської міської ради було внесено
подання № 04-34-16892 вих-14 від 28.07.2014 року
про усунення порушень житлового
законодавства та законодавства про
звернення громадян, причин і умов, що їм
сприяють (а.с. 26-30).

Відповідно до наявної в матеріалах
справи належним чином посвідченої
копії подання № 04-34-16892 вих-14 від
28.07.2014 року, воно містить наступні
вимоги:

1) розглянути подання та вжити заходів
до усунення виявлених порушень вимого
житлового законодавства та
законодавства про звернення громадян,
причин та умов, що їм сприяють;

2) внести відомості про ОСОБА_3, 1955 р.н.,
та ОСОБА_4, 1986 р.н., до Єдиного державного
реєстру громадян, які потребують
поліпшення житлових умов;

3) за неналежне виконання своїх
службових обов'язків притягнути до
дисциплінарної відповідальності
винних посадових осіб відповідних
виконавчих органів Харківської
міської ради.

Вказане подання отримано Харківською
міською радою 01.08.2014 р., про що свідчить
відповідний вхідний штамп на поданні
та представником відповідача в
судовому засіданні не заперечувалось
(а.с. 184).

За результатами розгляду подання
заступником директора юридичного
департаменту Харківської міської ради
листом № 9119/9-14 від 11.08.2014 року на адресу
першого заступника прокурора міста
Харкова Бондаренка О.В. (а.с. 19-22) було
надано відповідь з аналогічним змістом
відповіді, яка була надана
відповідачем в ході проведення
прокуратурою міста Харкова перевірки
за зверненням ОСОБА_3 (лист вих. № 8260/9-14
від 25.07.2014 року). Так, зокрема, зазначено,
що на підставі змін, внесених Законом
України від 29.06.2010 р. № 2367 VІ «Про
внесення змін до деяких законодавчих
актів України щодо вдосконалення
державного регулювання у сфері
будівництва житла» до Житлового
кодексу Української РСР, жилі
приміщення надаються тільки
громадянам, що перебувають на обліку
потребуючих поліпшення житлових умов
та внесені до Єдиного державного
реєстру громадян, які потребують
поліпшення житлових умов. Наказом
Міністерства регіонального розвитку,
будівництва та житлово-комунального
господарства України від 17.05.2011 № 47
затверджено форму подання інформації
до Єдиного державного реєстру
громадян, які потребують поліпшення
житлових умов, до якої заносяться дані
про громадян, зокрема: реєстраційний
номер облікової картки платника
податків з Державного реєстру фізичних
осіб, місце роботи (навчання), серія і
номер паспортів. Крім того, вказано, що
Законами України «Про інформацію»,
«Про захист персональних даних», «Про
місцеве самоврядування в Україні»
забороняється збір та обробка
персональних даних громадянина без
його згоди. ОСОБА_3 та її син
відмовлялись надати документи зі
своїми персональними даними та не
давали згоди на їх обробку, при цьому
наполягали на внесенні інформації щодо
них до Єдиного державного реєстру
громадян, які потребують поліпшення
житлових умов. У зв'язку з викладеним
зазначено, що у разі надання ОСОБА_3 та
ОСОБА_4 згоди на обробку їх
персональних даних та необхідних
документів, питання щодо внесення
інформації до Єдиного державного
реєстру громадян, які потребують
поліпшення житлових умов, буде
розглянуто у встановленому законом
порядку. Крім того, надані детальні
пояснення щодо довідки з місця
проживання ОСОБА_3 від 10.01.2014 року,
відповідно до яких зазначено, що
вказані довідки, які надавались
громадянами з 2014 року, тобто вже після
перереєстрації облікових справ за 2013
рік, термін надання яких був визначений
законодавством з 01.10.2013 року по 31.12.2013
року, складались окремо. Станом на час
проведення прокуратурою міста Харкова
перевірки всі довідки та документи
черговиків додані до їх облікових
справ, в тому числі і довідка ОСОБА_3
(а.с. 132-137).

Позивачем отримано вказаний лист вих.
№ 9119/9-14 від 11.08.2014 року - 12.08.2014 року, про
що свідчить дата на вхідному штампі
прокуратури м. Харкова (а.с. 19).

Відповідно до ч. 5 ст. 23 Закону України
«Про прокуратуру» у разі відхилення
подання в цілому чи частково або
неповідомлення прокурора про
результати розгляду подання, а також
якщо подання не вносилося, прокурор
може звернутися до суду щодо: 1)
визнання незаконним
нормативно-правового акта
відповідного органу повністю чи в
окремій його частині; 2)
визнання протиправним рішення чи
окремих його положень і щодо
скасування або визнання нечинним
рішення чи окремих його положень; 3)
визнання протиправними дій чи
бездіяльності, зобов'язання вчинити
певні дії або утриматися від вчинення
певних дій.

Постановою Пленуму Вищого
адміністративного суду України від
06.03.2008р. №2 «Про практику застосування
адміністративними судами окремих
положень Кодексу адміністративного
судочинства України під час розгляду
адміністративних справ» передбачено,
що у випадку звернення прокурора до
суду з позовом у разі відхилення чи
неповідомлення про результати
розгляду акта реагування, він може бути
позивачем і не повинен визначати орган
чи особу, в інтересах якої він
звертається до суду з позовною заявою.

Щодо позовної вимоги про зобов'язання
відповідача вжити заходи щодо ведення
в установленому порядку єдиного
державного реєстру громадян, які
потребують поліпшення житлових умов,
шляхом забезпечення внесення
відомостей до нього про ОСОБА_3, 1955 р.н.,
та ОСОБА_4, 1986 р.н., суд зазначає
наступне.

Як встановлено судом та представниками
сторін по справі не заперечувалось, що
станом на час судового розгляду
відповідачем вжито заходи щодо
забезпечення внесення відомостей про
ОСОБА_3, 1955 р.н., та ОСОБА_4, 1986 р.н., до
Єдиного державного реєстру громадян,
які потребують поліпшення житлових
умов.

Так, згідно наявної в матеріалах справи
інформації, наданої Харківським
регіональним управлінням Державної
спеціалізованої установи «Державний
фонд сприяння молодіжному житловому
будівництву», через скорочення
відповідних видатків державного
бюджету на 2014 рік робота регіональних
управлінь Фонду була припинена з 01.07.2014
року, а наказом Мінрегіону від 12.09.2014
року № 251 змінено регламент ведення
Єдиного державного реєстру громадян,
які потребують поліпшення житлових
умов (а.с. 149).

Листом вих. № 161-08 від 02.09.2014 року на
адресу Департаменту управління обліку
та розподілу житлової площі
Департаменту житлового господарства
Харківської міської ради було надано
для внесення до Єдиного державного
реєстру громадян, які потребують
поліпшення житлових умов, відповідно
до форми подання інформації до
вказаного реєстру, необхідні дані про
ОСОБА_3, 1955 р.н., та ОСОБА_4, 1986 р.н.,
зокрема: паспортні дані, реєстраційні
номери облікових карток платників
податків, а також, інформацію про те, що
ОСОБА_3 перебуває на обліку в УПФУ в
Жовтневому районі м. Харкова та з 12.11.2010
року отримує пенсію за віком (а.с. 161).

Управлінням обліку та розподілу
житлової площі Департаменту житлового
господарства Харківської міської ради
було заповнено форму подання
інформації до Єдиного державного
реєстру громадян, які потребують
поліпшення житлових умов, щодо ОСОБА_3,
1955 р.н., та ОСОБА_4, 1986 р.н., та в
установленому законом порядку
передано до Державної спеціалізованої
фінансової установи «Державний фонд
сприяння молодіжному житловому
будівництву», яку визначено
адміністратором реєстру у м. Харкові та
Харківській області наказом
Мінрегіону від 23.03.2011 р. (а.с. 143, 144-146).

Вказані обставини було підтверджено
листом Харківського регіонального
управління Державної спеціалізованої
установи «Державний фонд сприяння
молодіжному житловому будівництву»
вих. 758 від 30.09.2014 року та представниками
позивача в судовому засіданні не
заперечувалось.

Таким чином, з урахуванням
вищевикладеного, оскільки судом
встановлено, що відповідачем вжито
заходи щодо забезпечення внесення
відомостей про ОСОБА_3, 1955 р.н., та
ОСОБА_4, 1986 р.н., до Єдиного державного
реєстру громадян, які потребують
поліпшення житлових умов, що
представниками позивача не
заперечувалось, суд приходить до
висновку, що, у задоволенні вказаної
вище позовної вимоги слід відмовити.

Крім того, суд звертає увагу, що пункт 2
подання містить вимогу саме про
внесення відповідачем відомостей про
ОСОБА_3 та ОСОБА_4 до Єдиного державного
реєстру громадян, які потребують
поліпшення житлових умов, тоді як
відповідно до позовних вимог Перший
заступник прокурора міста Харкова
просить суд зобов'язати відповідача
вжити заходи щодо ведення в
установленому порядку єдиного
державного реєстру громадян, які
потребують поліпшення житлових умов,
шляхом забезпечення внесення
відомостей до нього про ОСОБА_3 та
ОСОБА_4

Суд зазначає, що відносини щодо взяття
на облік громадян, які потребують
поліпшення житлових умов, черговість
надання жилих приміщень таким
громадянам, врегульовані, зокрема,
Житловим кодексом Української РСР,
"Правилами обліку громадян, які
потребують поліпшення житлових умов, і
надання їм жилих приміщень в
Українській РСР", затвердженими
постановою Ради Міністрів УРСР і
Укрпрофради від 11 грудня 1984 року №470 .

За змістом статті 15 Житлового кодексу
Української РСР здійснення обліку
громадян, які потребують поліпшення
житлових умов, прийняття рішення про
надання жилих приміщень належить до
компетенції виконавчих комітетів
районних, міських, районних у містах
рад.

Відповідно до Закону України «Про
внесення змін до деяких законодавчих
актів України щодо вдосконалення
державного регулювання у сфері
будівництва житла» від 29.06.2010 р.
№ 2367-VІ запроваджено ведення Єдиного
державного реєстру громадян, які
потребують поліпшення житлових умов.

Порядок ведення Єдиного державного
реєстру громадян, які потребують
поліпшення житлових умов затверджений
постановою Кабінету Міністрів України
від 11.03.2011 № 238 «Про Єдиний державний
реєстр громадян, які потребують
поліпшення житлових умов» (далі -
Порядок).

Пунктом 3 Порядку передбачено, що
держателем Реєстру, який забезпечує
його ведення, є Міністерство
регіонального розвитку, будівництва та
житлово-комунального господарства, яке
погоджує технічні завдання на
функціонування Реєстру з
Адміністрацією Державної служби
спеціального зв'язку та захисту
інформації і Державним агентством з
питань науки, інновацій та інформації.

Відповідно до п. 4. Порядку органи
виконавчої влади, виконавчі органи рад,
підприємства, установи та організації,
що ведуть облік громадян, подають для
внесення до Реєстру щомісяця до 15 числа
реєстратору інформацію, яка містить
передбачені законодавством відомості
про громадян, за формою, встановленою
Міністерством регіонального розвитку,
будівництва та житлово-комунального
господарства за погодженням з
Міністерством економічного розвитку
та торгівлі та Адміністрацією
Державної служби спеціального зв'язку
та захисту інформації.

Інформація перевіряється реєстратором
та вноситься до Реєстру протягом
одного тижня з дня її надходження.

Системно аналізуючи наведені норми,
суд приходить до висновку, що до
компетенції органів виконавчої влади,
виконавчих органів рад, підприємств,
установ та організації, що ведуть облік
громадян, належить, зокрема, подача
інформації, а безпосереднє внесення
відомостей до Єдиного державного
реєстру громадян, які потребують
поліпшення житлових умов здійснюється
реєстратором.

Таким чином, вимога подання позивача
про внесення відомостей про ОСОБА_3, 1955
р.н., та ОСОБА_4, 1986 р.н., до Єдиного
державного реєстру громадян, які
потребують поліпшення житлових умов, є
неналежною та незаконною.

Щодо позовної вимоги про визнання
протиправною бездіяльності
відповідача та її виконавчих органів
щодо невжиття заходів до усунення та
недопущення в подальшому зазначених у
поданні прокуратури міста Харкова від
28.07.2014 № 04-34-16892вих-14 порушень вимог
житлового законодавства та
законодавства про звернення громадян,
причин та умов, що їм сприяють, суд
зазначає наступне.

Відповідно до письмових пояснень
представників позивача, бездіяльність
Харківської міської ради та її
виконавчих органів полягає: 1) в
тривалому ненаправленні запитів до
відповідних державних органів для
отримання відомостей про ОСОБА_3 та
ОСОБА_4, необхідних для внесення їх
до форми подання інформації до Єдиного
державного реєстру громадян, які
потребують поліпшення житлових умов; 2)
в тривалому незаповненні вказаної вище
форми подання інформації та
непередання її реєстратору
Харківського регіонального управління
Державної спеціалізованої фінансової
установи «Державний фонд сприяння
молодіжному житловому будівництву»
для перевірки та внесення відомостей
про ОСОБА_3 та ОСОБА_4 до Єдиного
державного реєстру громадян, які
потребують поліпшення житлових умов
(а.с. 57-66).

Як вбачається зі змісту подання, то
вимогою позивача з вказаного питання
було саме внесення відомостей про
ОСОБА_3, 1955 р.н., та ОСОБА_4, 1986 р.н., до
Єдиного державного реєстру громадян,
які потребують поліпшення житлових
умов.

На виконання постанови Кабінету
Міністрів України від 11.03.2011 № 238 «Про
Єдиний державний реєстр громадян, які
потребують поліпшення житлових умов»,
наказом Міністерства регіонального
розвитку, будівництва та
житлово-комунального господарства
України від 17.05.2011 № 47 затверджено
форму подання інформації до Єдиного
державного реєстру громадян, які
потребують поліпшення житлових умов.

До форми заносяться відомості про
суб'єкта квартирного обліку, зокрема,
персональні дані, а саме: реєстраційний
номер облікової картки платника
податків з Державного реєстру фізичних
осіб, місце роботи (навчання), серія і
номер паспорту.

Пунктом 5 Порядку ведення Єдиного
державного реєстру громадян, які
потребують поліпшення житлових умов,
затвердженого постановою Кабінету
Міністрів України від 11.03.2011 № 238,
встановлено, що посадові особи органів
виконавчої влади, виконавчих органів
рад, підприємств, установ та
організацій, що відповідають за
подання інформації про громадян, та
реєстратор несуть персональну
відповідальність за недостовірність
поданих (внесених) даних згідно із
законом.

Відповідно до ст. 25 Правил обліку
громадян, які потребують поліпшення
житлових умов, і надання їм жилих
приміщень в Українській РСР,
затверджених постановою Ради
Міністрів УРСР від 11.12.1984 № 470, щорічно з
1 жовтня по 31 грудня проводиться
перереєстрація громадян, які
перебувають на квартирному обліку, під
час якої перевіряються їх облікові
дані. В обов'язковому порядку громадяни
надають нову довідку з місця мешкання
про склад сім'ї та реєстрацію.

Згідно абз. 7 п. 18 вказаних Правил інші
документи при необхідності
запитуються виконавчим комітетом
місцевої Ради або адміністрацією
підприємства, установи, організації.

Проте, Законами України «Про
інформацію», «Про захист персональних
даних», «Про місцеве самоврядування в
Україні» забороняється збір та обробка
персональних даних громадянина без
його згоди.

Відповідно до ст. 21 Закону України «Про
інформацію» конфіденційною є
інформація про фізичну особу, а також
інформація, доступ до якої обмежено
фізичною або юридичною особою, крім
суб'єктів владних повноважень.
Конфіденційна інформація може
поширюватися за бажанням (згодою)
відповідної особи у визначеному нею
порядку відповідно до передбачених нею
умов, а також в інших випадках,
визначених законом.

Згідно ст. 6 Закону України «Про захист
персональних даних» обробка
персональних даних здійснюється для
конкретних і законних цілей,
визначених за згодою суб'єкта
персональних даних, або у випадках,
передбачених законами України, у
порядку, встановленому законодавством.
Не допускається обробка даних про
фізичну особу, які є конфіденційною
інформацією, без її згоди, крім
випадків, визначених законом, і лише в
інтересах національної безпеки,
економічного добробуту та прав людини.

Таким чином, суд приходить до висновку,
що відповідачем правомірно
витребовувались у ОСОБА_3 та ОСОБА_4
документи щодо їх персональних даних,
однак як встановлено судом та
представниками позивача в судовому
засіданні не заперечувалось, ОСОБА_3 та
ОСОБА_4 відмовлялись надати копії
необхідних документів та не давали в
установленому законом порядку згоди на
обробку своїх персональних даних для
внесення їх до форми подання
інформації до Єдиного державного
реєстру громадян, потребуючих
поліпшення житлових умов. Отже, суд
приходить до висновку, що позивачем не
надано належних та допустимих доказів
в розумінні ст. 86 в обґрунтування
протиправної бездіяльності
відповідача у спірних правовідносинах.
Крім того, як встановлено судом станом
на час судового розгляду відповідачем
вжито заходи щодо забезпечення
внесення відомостей про ОСОБА_3, 1955 р.н.,
та ОСОБА_4, 1986 р.н., до Єдиного державного
реєстру громадян, які потребують
поліпшення житлових умов.

Також, суд звертає увагу, що позивач в
даній позовній вимозі просить, в тому
числі, не допустити відповідачем в
подальшому зазначених у поданні
прокуратури міста Харкова № 04-34-16892
вих-14 від 28.07.2014 року порушень, однак,
суд зазначає, що захист прав, свобод та
інтересів осіб передбачає наявність
встановленого судом факту їх
порушення, а тому ухвалення судового
рішення щодо захисту прав та інтересів
особи на майбутнє є безпідставним.

Таким чином, з урахуванням викладеного,
а також відсутності підстав для
задоволення досліджених вище позовних
вимог, суд приходить до висновку, що у
задоволенні позовної вимоги про
визнання протиправною бездіяльності
відповідача та її виконавчих органів
щодо невжиття заходів до усунення та
недопущення в подальшому зазначених у
поданні прокуратури міста Харкова від
28.07.2014 № 04-34-16892вих-14 порушень вимог
житлового законодавства та
законодавства про звернення громадян,
причин та умов, що їм сприяють,
необхідно також відмовити.

Судом не приймаються до уваги
посилання позивача в обґрунтування
позовних вимог про те, що на подання
прокуратури міста Харкова № 04-34-16892
вих-14 від 28.07.2014 року відповідь надана
Юридичним департаментом Харківської
міської ради, який не наділений
повноваженнями представляти
Харківську міську раду, що на думку
позивача, вказує на бездіяльність
відповідача (т. 3 арк. 18) з огляду на
наступне.

Як вбачається з постанови про
проведення перевірки від 25.07.2014 року
перший заступник прокурора міста
Харкова постановив провести перевірку
в порядку прокурорського нагляду за
додержанням та застосуванням законів у
діяльності Харківської міської ради та
її виконавчих органів за зверненням
ОСОБА_3 Подання прокуратури міста
Харкова № 04-34-16892 вих-14 від 28.07.2014 року,
яке було внесене за результатом
проведеної перевірки, адресоване
Харківському міському голові.

Відповідно до резолюції секретаря
Харківської міської ради від 01.08.2014
року першим виконавцем з розгляду
вказаного подання прокуратури міста
Харкова визначено директора
Юридичного департаменту Коваленка В.В.
(а.с. 85).

На виконання резолюції секретаря
Харківської міської ради Юридичним
департаментом розглянуто подання та
надана відповідь, яка отримана
прокуратурою міста Харкова.

Юридичний департамент Харківської
міської ради входить до складу апарату
Харківської міської ради.

Відповідно до п. 1.3 Положення про
Юридичний департамент Харківської
міської ради, затвердженого рішенням
Харківської міської ради від 24.11.2010р.
№7/10 (далі - Положення) у своїй
діяльності Юридичний департамент
керується Конституцією і законами
України, постановами Верховної Ради
України, декретами, постановами і
розпорядженнями Кабінету Міністрів
України, актами Президента України,
рішеннями міської ради і виконавчого
комітету, розпорядженнями міського
голови, даним Положенням та іншими
нормативними актами.

Пунктом п.п. 3.5.4 Положення встановлено,
що до функцій Юридичного департаменту
Харківської міської ради відповідно до
завдань та повноважень з питань
взаємодії з правоохоронним та
контролюючими органами відноситься,
зокрема, сприяння своєчасному вжиттю
заходів за актами прокурорського
реагування, рішеннями, постановами і
ухвалами судів, відповідними
документами інших правоохоронних і
контролюючих органів.

Крім того, суд зазначає, що
розпорядженням Харківського міського
голови від 15.06.2012 року № 2750 затверджена
Інструкція з діловодства в Харківській
міській раді та її виконавчих органах,
яка встановлює загальні положення щодо
здійснення діловодства, вимоги до
документування управлінської
інформації та організації роботи з
документами в Харківській міській раді
та її виконавчих органах.

Пунктом 38 вказаної Інструкції
передбачено, що резолюція - це
зроблений посадовою особою напис на
документі, який містить стислий зміст
прийнятого нею рішення щодо виконання
документа.

Резолюція оформляється на окремих
аркушах або спеціальних бланках із
зазначенням реєстраційного індексу і
дати документа, якого вона стосується.

Відповідно до пункту 159 Інструкції
відповідальність за виконання
документа несуть особи, зазначені у
розпорядчому документі, резолюції
керівників міської ради та працівники,
яким безпосередньо доручено виконання.
Положеннями пункту 168 Інструкції
встановлено, що в тому разі, якщо в
дорученні на виконання завдання
керівника вказано кілька осіб,
відповідальних за його виконання,
контроль за строком виконання і
підготовки відповіді автору звернення
здійснює виконавець, вказаний у
резолюції першим, або той, проти
прізвища якого зроблена позначка
«Збір» або «Відповідальний». За
результатами виконання завдання або
доручення відповіді на звернення,
інформації, узагальнюючі документи,
звіти тощо підписуються
відповідальним виконавцем, якщо інше
не обумовлено письмовою вказівкою
особи, яка доручила виконання завдання.

Таким чином, Юридичним департаментом
надана відповідь за результатами
розгляду подання прокуратури міста
Харкова на підставі та в межах
повноважень, визначених Законом
України «Про місцеве самоврядування в
Україні», Положенням про Юридичний
департамент Харківської міської ради,
затвердженого рішенням Харківської
міської ради від 24.11.2010р. №7/10,
Інструкцією з діловодства в
Харківській міській раді та її
виконавчих органах, затвердженої
розпорядженням Харківського міського
голови від 15.06.2012 року №2750.

Згідно з ч. 2 ст. 19 Конституції України,
органи державної влади та органи
місцевого самоврядування, їх посадові
особи зобов'язані діяти лише на
підставі, в межах повноважень та у
спосіб, що передбачені Конституцією та
законами України.

Статтею 86 КАС України передбачено, що
суд оцінює докази, які є у справі, за
своїм внутрішнім переконанням, що
ґрунтується на їх безпосередньому,
всебічному, повному та об'єктивному
дослідженні; ніякі докази не мають для
суду наперед встановленої сили; суд
оцінює належність, допустимість,
достовірність кожного доказу окремо, а
також достатність і взаємний зв'язок
доказів у їх сукупності.

Відповідно до ч. 1 ст. 11 КАС України
розгляд і вирішення справ в
адміністративних судах здійснюється
на засадах змагальності сторін та
свободи в наданні ними суду своїх
доказів і у доведенні перед судом їх
переконливості.

Згідно ч.1 ст. 71 КАС України кожна
сторона повинна довести ті обставини,
на яких ґрунтуються її вимоги та
заперечення, крім випадків,
встановлених статтею 72 цього Кодексу.

Відповідно до ч. 3 ст. 2 КАС України,
у справах щодо оскарження рішень, дій
або бездіяльності суб'єктів владних
повноважень, адміністративні суди
перевіряють, чи прийняти (вчинені) вони:
на підставі, у межах повноважень та у
спосіб, що передбачені Конституцією та
законами України; з використанням
повноважень з метою, якою це
повноваження надано; обґрунтовано,
тобто з урахуванням усіх обставин, які
мають значення для прийняття рішення
(вчинення дії); безсторонньо
(неупереджено); добросовісно;
розсудливо; з дотриманням принципу
рівності перед законом, запобігаючи
несправедливій дискримінації;
пропорційно, зокрема, з дотриманням
необхідного балансу між будь-якими
несприятливими наслідками для прав,
свобод, та інтересів особи і цілями, на
досягнення яких спрямоване це рішення
(дія); з урахуванням права особи на
участь у процесі прийняття рішення;
своєчасно, тобто протягом розумного
строку.

Враховуючи вищевикладене, суд
приходить до висновку про відсутність
підстав для задоволення позову в
повному обсязі.

Відповідно до положень статті 94 КАС
України судові витрати не підлягають
стягненню на користь позивача.

Керуючись ст.ст. 94, 160, 161, 162, 163, 186, 254 КАС
України, суд, -

П О С Т А Н О В И В:

У задоволенні адміністративного
позову Першого заступника прокурора
міста Харкова до Харківської міської
ради про визнання протиправною
бездіяльності та зобов'язання вчинити
певні дії - відмовити.

Постанова може бути оскаржена до
Харківського апеляційного
адміністративного суду через
Харківський окружний адміністративний
суд шляхом подачі апеляційної скарги у
десятиденний строк з дня її
проголошення, а в разі складення
постанови у повному обсязі відповідно
до статті 160 КАС України - з дня
отримання копії постанови. Якщо
постанову було проголошено у
відсутності особи, яка бере участь у
справі, то строк подання апеляційної
скарги обчислюється з дня отримання
нею копії постанови.

Постанова набирає законної сили після
закінчення строку на подання
апеляційної скарги, якщо таку скаргу не
було подано. У разі подання апеляційної
скарги постанова, якщо її не скасовано,
набирає законної сили після закінчення
апеляційного розгляду справи.

Повний текст постанови
виготовлено 10.11.2014 року.

Суддя
К.О. Севастьяненко