Справа № 818/1934/14
Суддя: О.А. Прилипчук
Дата ухвалення: 2014-11-05 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

СУМСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ
СУД
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

05 листопада 2014 р.
Справа № 818/1934/14

Сумський окружний адміністративний
суд у складі:

головуючого судді - Прилипчука О.А.,

за участю секретаря судового засідання
- Кононенко Є.Є.,

представника позивача - Олександрова
О.П.,

представника відповідача - Пишного Р.Ю.,

розглянувши у відкритому судовому
засіданні в приміщенні суду в м. Суми
адміністративну справу №818/1934/14

за позовом Товариства з обмеженою
відповідальністю "Перспектива
Резиденція"

до Державної податкової інспекції у м.
Сумах Головного управління Міндоходів
у Сумській області

про скасування податкового
повідомлення-рішення,-

В С Т А Н О В И В:

Товариство з обмеженою
відповідальністю "Перспектива
Резиденція" (надалі по тексту - позивач,
ТОВ "Перспектива Резиденція")
звернулось до суду з позовом до
Державної податкової інспекції у місті
Сумах Головного управління Міндоходів
у Сумській області (надалі по тексту -
відповідач, ДПІ у м. Сумах), в якому
просить суд:

- скасувати податкове
повідомлення-рішення Державної
податкової інспекції у м. Сумах ГУ
Міндоходів у Сумській № від 16.12.2013
р.

В обґрунтування позовних вимог
зазначив, що 13.11.2013 р. позивачем
отримано від ДПІ у м. Сумах ГУ
Міндоходів у Сумській області наказ
№769 від 13.11.2013 р. про проведення
документальної позапланової виїзної
перевірки на підставі п.п. 78.1.8 п.78.1 ст.78
Податкового кодексу України у зв'язку,
з тим, що ТОВ "Перспектива Резиденція"
подано декларацію з від'ємним
значенням з податку на додану вартість
за вересень місяць 2013р.

Працівниками ДПІ у м. Сумах ГУ
Міндоходів у Сумській області
проведено позапланову виїзну
документальну перевірку та складено
акт №1862/2205/3005879/191 від 27.11.2013 р., на
підставі акту перевірки прийнято
податкове повідомлення-рішення №
від 16 грудня 2013 р., про зменшення
розміру від'ємного значення суми
податку на додану вартість, яка після
бюджетного відшкодування включається
до складу податкового кредиту
наступного податкового періоду ТОВ
"Перспектива Резиденція" за вересень
2013р., у розмірі 5428764,00 грн.

Позивач вважає, що документальна
позапланова перевірка з підстав,
визначених у цьому підпункті,
проводиться виключно щодо законності
декларування заявленого до
відшкодування з бюджету податку на
додану вартість та/або з від'ємного
значення з податку на додану вартість,
яке становить більше 100 тис. грн.

Від'ємне значення різниці між сумою
податкового зобов'язання та сумою
податкового кредиту з податку на
додану вартість, яке сформувалося у
вересні 2013 року становить 1299 грн. та
відображено у рядку 19 Декларації з ПДВ
за вересень 2013 р., суми заявленої до
відшкодування з бюджету ПДВ немає. Ні
яких інших обставин, перелічених у ст.78
ПКУ немає.

Загальна сума від'ємного значення, яка
після бюджетного відшкодування
включається до складу наступного
податкового періоду (рядок 24
декларації з податку на додану
вартість) у розмірі 6060536 грн.
сформувалася протягом 2009-2010 рр., у той
період коли ТОВ "Перспектива
Резиденція" інтенсивно будувало об'єкт,
що підтверджується Додатком 2 з
податкової декларації з ПДВ.

Відповідно до п.200.1 ст. 200 ПК України
сума податку, що підлягає сплаті
(перерахуванню) до Державного бюджету
України або бюджетному відшкодуванню,
визначається як різниця між сумою
податкового зобов'язання звітного
(податкового) періоду та сумою
податкового кредиту такого звітного
(податкового) періоду.

При від'ємному значенні суми,
розрахованої згідно з пунктом 200.1 цієї
статті, така сума враховується у
зменшення суми податкового боргу з
податку, що виник за попередні звітні
(податкові) періоди (у тому числі
розстроченого або відстроченого
відповідно до цього Кодексу), а в разі
відсутності податкового боргу -
зараховується до складу податкового
кредиту наступного звітного
(податкового) періоду, (п. 200.3. ст. 200 ПК
України).

Відповідно до п. 200.4. ст. ст. 200 ПК України
якщо в наступному податковому періоді
сума, розрахована згідно з пунктом 200.1
цієї статті, має від'ємне значення, то:

- а) бюджетному відшкодуванню
підлягає частина такого від'ємного
значення, яка дорівнює сумі податку,
фактично сплаченій отримувачем
товарів/послуг у попередніх та
звітному податкових періодах
постачальникам таких товарів/послуг
або до Державного бюджету України, а в
разі отримання від нерезидента послуг
на митній території України - сумі
податкового зобов'язання, включеного
до податкової декларації за попередній
період за отримані від нерезидента
послуги отримувачем послуг;

- б) залишок від'ємного значення
попередніх податкових періодів після
бюджетного відшкодування включається
до складу сум, що відносяться до
податкового кредиту наступного
податкового періоду.

Відповідно до пп. 4.6.2. Порядку
заповнення і подання податкової
звітності з податку на додану вартість
(затвердженої наказом Мінфіну № 1492 від
25.11.2011 р. якщо в результаті розрахунку
значення різниці між сумою податкових
зобов'язань і податкового кредиту
отримано від'ємне значення, то
заповнюється рядок 19 декларації.

Якщо за результатами поточного
звітного (податкового) періоду
платником податку визначено від'ємне
значення різниці між сумою податкових
зобов'язань і сумою податкового
кредиту (заповнено рядок 19 декларації),
така сума: у декларації 0110 враховується
у зменшення суми податкового боргу за
попередні звітні (податкові) періоди з
податку на додану вартість, у тому
числі розстроченого або відстроченого
відповідно до Кодексу (відображається
у рядку 20.1 декларації), а решта
зараховується до складу податкового
кредиту наступного податкового
періоду (відображається у рядку 20.2
декларації поточного звітного
(податкового) періоду та переноситься
до рядка 21.1 декларації наступного
звітного (податкового) періоду) (п.4.6.3.).

Залишок від'ємного значення (для
декларації 0110 - після бюджетного
відшкодування) включається до складу
податкового кредиту наступного
податкового періоду (відображається у
рядку 24 декларації поточного звітного
(податкового) періоду та переноситься
до рядка 21.2 декларації наступного
звітного (податкового) періоду), (п. 4.6.6.).

Таким чином, підстава для здійснення
перевірки виникає у контролюючих
органів саме при
декларуванні/відображенні від'ємного
значення (р. 19 декларації згідно
Порядку), а не при
декларуванні/використанні залишку
від'ємного значення попередніх
періодів (р. 24 декларації), як помилково
вважає ДПІ у м. Сумах ГУ Міндоходів у
Сумській області.

Таким чином, позивач вважає, що від'ємне
значення з податку на додану вартість
за вересень 2013р. становить 1299 грн., а
сума 6060536 грн. рядка 24 є залишком
від'ємного значення ПДВ,
задекларованого товариством в
попередніх податкових періодах в рядок
19, а тому наказ від 13.11.2013 р. №769 "Про
проведення документальної
позапланової виїзної перевірки ТОВ
"Перспектива Резиденція" з питань
дотримання вимог податкового
законодавства по податку на додану
вартість при формуванні показників у
декларації за вересень місяць 2013р.» є
протиправним та таким, що підлягає
скасуванню разом з податковим
повідомленням-рішенням № від
16.12.2013 р.

Представник позивача в судовому
засіданні позовні вимоги підтримав в
повному обсязі та просив їх
задовольнити.

Представник відповідача в судовому
засіданні позовні вимоги не визнав

Заслухавши доводи представників
сторін, дослідивши матеріали справи,
суд приходить до висновку, що позовні
вимоги не підлягають задоволенню,
виходячи з наступних підстав.

Судом встановлено, що з 14.11.2013 р. по
20.11.2013 р. ДПІ у м. Сумах проведено
документальну позапланову виїзну
перевірку ТОВ "Перспектива Резиденція"
з питань дотримання вимог податкового
законодавства по податку на додану
вартість при формуванні показників у
декларації за вересень 2013 р., за
результатами якої складено акт
перевірки від 27.11.2013 р. №1862/2205/30058479/191
(а.с. 10-19 том 1).

16.12.2013 р. на підставі вищезазначеного
акту перевірки ДПІ у м. Сумах прийнято
податкове повідомлення - рішення
№, яким позивачу зменшено розмір
від'ємного значення суми податку на
додану вартість в розмірі 5428764,00 грн.
(том 1 а.с. 21).

Відмовляючи у задоволенні позовних
вимог, суд виходить з того, що ДПІ у м.
Сумах правомірно зменшено Товариству з
обмеженою відповідальністю
"Перспектива Резиденція" розмір
від'ємного значення податку на додану
вартість, виходячи з наступного.

Зі змісту адміністративного позову та
з пояснень представника позивача судом
встановлено, що підставою скасування
податкового повідомлення - рішення є
висновок позивача про протиправність
проведення ДПІ у м.Сумах перевірки
позивача, а саме перевірка
відповідачем рядка 24, а не 19 податкової
декларації з податку на додану
вартість за вересень 2013 року.

Проте, суд не погоджується із такими
доводами позивача, виходячи з
наступного.

Відповідно до частини 2 ст. 19
Конституції України органи державної
влади та органи місцевого
самоврядування, їх посадові особи
зобов'язані діяти лише на підставі, в
межах повноважень та у спосіб, що
передбачені Конституцією та законами
України.

Згідно з п. п. 1, 2 ч. 3 ст. 2 Кодексу
адміністративного судочинства
України, у справах щодо оскарження
рішень, дій чи бездіяльності суб'єктів
владних повноважень адміністративні
суди перевіряють, чи прийняті (вчинені)
вони на підставі, у межах повноважень
та у спосіб, що передбачені
Конституцією та законами України; з
використанням повноваження з метою, з
якою повноваження надано.

Крім того, відповідно до ч.1 ст. 9 Кодексу
адміністративного судочинства
України, суд при вирішенні справи
керується принципом законності,
відповідно до якого органи державної
влади, органи місцевого
самоврядування, їхні посадові і
службові особи зобов'язані діяти лише
на підставі, в межах повноважень та у
спосіб, що передбачені Конституцією та
законами України.

З матеріалів справи судом встановлено,
що 16.10.2013 року позивачем подано
декларацію по податку на додану
вартість № за вересень 2013 року,
згідно якої ТОВ «Перспективна
Резиденція» задекларувало податковий
кредит від операцій на митній
території України, що оподатковується
за основною ставкою та нульовою
ставкою в сумі 1519 грн., усього
податкового кредиту у сумі 1519 грн. (а.с.
22-23 том.1).

Також, в декларації відображено
залишок від'ємного значення
попереднього звітного періоду, за
вирахуванням суми податку, яка
підлягає сплаті до бюджету за
підсумками поточного звітного періоду
в сумі 6060536 грн.

13.11.2014 року Державною податковою
інспекцією у м. Сумах ГУ Міндоходів у
Сумській області прийнято наказ № 769
про проведення документальної
позапланової виїзної перевірки ТОВ
«Перспективна Резиденція» з питань
дотримання вимог податкового
законодавства по податку на додану
вартість при формуванні показників у
декларації за вересень 2013 року (а.с. 9
том.1).

14.11.2014 року відповідачем видано
направлення № 755, № 756 виданих ДПІ у м.
Сумах про проведення документальної
позапланової виїзної перевірки ТОВ
"Перспектива Резиденція" з питань
дотримання вимог податкового
законодавства по податку на додану
вартість при формуванні показників у
декларації за вересень 2013 р (а.с. 10-19 том
1)

Суд зазначає, що згідно змісту наказу №
769 від 13.11.2014 року перевірка
відповідачем проводилася на підставі
п.п. 78.1.8 п.78.1 ст. 78 Податкового кодексу
України

Згідно статті 75 Податкового кодексу
України визначено, що контролюючі
органи мають право проводити
камеральні, документальні (планові або
позапланові; виїзні або невиїзні) та
фактичні перевірки.

Камеральні та документальні перевірки
проводяться контролюючими органами в
межах їх повноважень виключно у
випадках та у порядку, встановлених цим
Кодексом, а фактичні перевірки - цим
Кодексом та іншими законами України,
контроль за дотриманням яких покладено
на контролюючі органи.

Згідно ст. 78 Податкового кодексу
України визначено порядок проведення
документальних позапланових
перевірок.

Відповідно до п.п. 78.1.8 п.78.1 ст. 78
Податкового кодексу України
документальна позапланова перевірка
здійснюється якщо платником подано
декларацію, в якій заявлено до
відшкодування з бюджету податок на
додану вартість, за наявності підстав
для перевірки, визначених у розділі V
цього Кодексу, та/або з від'ємним
значенням з податку на додану вартість,
яке становить більше 100 тис. гривень.

Документальна позапланова перевірка з
підстав, визначених у цьому підпункті,
проводиться виключно щодо законності
декларування заявленого до
відшкодування з бюджету податку на
додану вартість та/або з від'ємного
значення з податку на додану вартість,
яке становить більше 100 тис. гривень.

Таким чином, суд приходить до висновку
про правомірність висновків
податкового органу про необхідність
перевірки поданої податкової
декларації по податку на додану
вартість № за вересень 2013 року у
повному обсязі, а не виключно рядка 19.

Відповідно до п. 79.1 ст. 79 Податкового
кодексу України документальна
невиїзна перевірка здійснюється у разі
прийняття керівником контролюючого
органу рішення про її проведення та за
наявності обставин для проведення
документальної перевірки, визначених
статтями 77 та 78 цього Кодексу.
Документальна невиїзна перевірка
здійснюється на підставі зазначених у
підпункті 75.1.2 пункту 75.1 статті 75 цього
Кодексу документів та даних, наданих
платником податків у визначених цим
Кодексом випадках, або отриманих в
інший спосіб, передбачений законом.

Згідно п.79.2 ст. 79 Податкового кодексу
України документальна позапланова
невиїзна перевірка проводиться
посадовими особами контролюючого
органу виключно на підставі рішення
керівника контролюючого органу,
оформленого наказом, та за умови
надіслання платнику податків
рекомендованим листом із
повідомленням про вручення або
вручення йому чи його уповноваженому
представнику під розписку копії наказу
про проведення документальної
позапланової невиїзної перевірки та
письмового повідомлення про дату
початку та місце проведення такої
перевірки.

Виконання умов цієї статті надає
посадовим особам контролюючого органу
право розпочати проведення
документальної невиїзної перевірки.

З матеріалів справи, судом встановлено,
що відповідачем виконано вимоги
Податкового кодексу України, щодо
порядку оформлення проведення
перевірки.

Зазначену обставину не заперечував
представник позивача в судовому
засіданні.

Крім того, позивачем було допущено до
проведення перевірки посадових осіб
ДПІ у м.Сумах.

Отже, суд приходить до висновку, що
посилання представника позивача щодо
неправомірності проведення
документальної позапланової виїзної
перевірки є безпідставними.

Суд, також спростовує посилання
представника позивача про надання
первинних документів на перевірку,
виходячи з наступного.

В судовому засіданні допитані в якості
свідків головний бухгалтер
підприємства та перевіряючі
податкового органу визнали факт
відсутності у повному обсязі первинних
документів, які б підтверджували
правомірність формування розміру
від'ємного значення суми податку на
додану вартість в розмірі 5428764,00 грн.

Зазначена обставина, також
підтверджується письмовими
поясненнями самого представника
позивача (а.с. 81 том.1) та листом №1118-с
від 15.11.2013 року (а.с. 78 том.1).

Крім того, суд не може прийняти до уваги
первинні документи надані
представником позивача на
підтвердження правомірності
формування розміру від'ємного значення
суми податку на додану вартість в
розмірі 5428764,00 грн., оскільки зазначені
документи не були надані під час
проведення перевірки та позивач не
скористався своїм правом надати
первинні документи та оскаржити
податкові повідомлення - рішення в
адміністративному порядку.

Відповідно до п. 56.1 ст. 56 Податкового
кодексу України рішення, прийняті
контролюючим органом, можуть бути
оскаржені в адміністративному або
судовому порядку.

Згідно п. 56.2 ст. 56 Податкового кодексу
України у разі коли платник податків
вважає, що контролюючий орган
неправильно визначив суму грошового
зобов'язання або прийняв будь-яке інше
рішення, що суперечить законодавству
або виходить за межі повноважень
контролюючого органу, встановлених цим
Кодексом або іншими законами України,
він має право звернутися до
контролюючого органу вищого рівня із
скаргою про перегляд цього рішення.

Проте, суд зазначає, що позивачем не
скористався своїм правом на
адміністративне оскарження
податкового повідомлення - рішення та
надання підтверджуючих первинних
документів.

Статтею 2 Закону України «Про
бухгалтерський облік та фінансову
звітність в Україні» визначено, що
сфера дії Закону поширюється на всіх
юридичних осіб, створених відповідно
до законодавства України, незалежно
від їх організаційно-правових форм і
форм власності, а також представництва
іноземних суб'єктів господарської
діяльності (далі - підприємства), які
зобов'язані вести бухгалтерський облік
та подавати фінансову звітність згідно
з законодавством.

Відповідно до ч.2 ст. З Закону України
«Про бухгалтерський облік та фінансову
звітність в Україні» бухгалтерський
облік є обов'язковим видом обліку, який
ведеться підприємством. Фінансова,
податкова, статистична та інші види
звітності, що використовують грошовий
вимірник, ґрунтуються на даних
бухгалтерського обліку.

Згідно з ч. 1 ст. 9 Закону України «Про
бухгалтерський облік та фінансову
звітність в Україні» підставою для
бухгалтерського обліку господарських
операцій є первинні документи, які
фіксують факти здійснення
господарських операцій. Первинні
документи повинні бути складені під
час здійснення господарської операції,
а якщо це неможливо - безпосередньо
після її закінчення. Для контролю та
впорядкування оброблення даних на
підставі первинних документів можуть
складатися зведені облікові документи.

Частиною 2 статті 9 Закону України «Про
бухгалтерський облік та фінансову
звітність в Україні» встановлено
вимоги до первинних документів, які є
підставою для бухгалтерського та
податкового обліку.

Відповідно до п.44.1 ст.44 Податкового
кодексу України для цілей
оподаткування платники податків
зобов'язані вести облік доходів, витрат
та інших показників, пов'язаних з
визначенням об'єктів оподаткування
та/або податкових зобов'язань, на
підставі первинних документів,
регістрів бухгалтерського обліку,
фінансової звітності, інших
документів, пов'язаних з обчисленням і
сплатою податків і зборів, ведення яких
передбачено законодавством.

Платникам податків забороняється
формування показників податкової
звітності, митних декларацій на
підставі даних, не підтверджених
документами, що визначені абзацом
першим цього пункту.

Згідно з п. 44.6 ст. 44 Податкового кодексу
України у разі якщо до закінчення
перевірки або у терміни, визначені в
абзаці другому пункту 44.7 цієї статті
платник податків не надає посадовим
особам контролюючого органу, які
проводять перевірку, документи
(незалежно від причин такого ненадання,
крім випадків виїмки документів або
іншого вилучення правоохоронними
органами), що підтверджують показники,
відображені таким платником податків у
податковій звітності, вважається, що
такі документи були відсутні у такого
платника податків на час складення
такої звітності.

Згідно з п. 198.1 ст.198 Податкового кодексу
України право на віднесення сум
податку до податкового кредиту виникає
у разі здійснення операцій з: а)
придбання або виготовлення товарів (у
.тому числі в разі їх ввезення на митну
територію України) та послуг; б)
придбання (будівництво, спорудження,
створення) необоротних активів, у тому
числі при їх ввезенні на митну
територію України (у тому числі у
зв'язку з придбанням та/або ввезенням
таких активів як внесок до статутного
фонду та/або при передачі таких активів
на баланс платника податку,
уповноваженого вести облік
результатів спільної діяльності); в)
отримання послуг, наданих нерезидентом
на митній території України, та в разі
отримання послуг, місцем постачання
яких є митна територія України; г)
ввезення необоротних активів на митну
територію України за договорами
оперативного або фінансового лізингу.

Відповідно до п. 198.2 ст.198 Податкового
кодексу України датою виникнення права
платника податку на віднесення сум
податку до податкового кредиту
вважається дата тієї події, що
відбулася раніше; дата списання коштів
з банківського рахунка платника
податку на оплату товарів/послуг; дата
отримання платником податку
товарів/послуг, що підтверджено
податковою накладною.

Згідно з п. 198.3 ст.198 Податкового кодексу
України податковий кредит звітного
періоду визначається виходячи з
договірної (контрактної) вартості
товарів/послуг, але не вище рівня
звичайних цін, визначених відповідно
до статті 39 цього Кодексу, та
складається з сум податків,
нарахованих (сплачених) платником
податку за ставкою, встановленою
пунктом 193.1 статті 193 цього Кодексу,
протягом такого звітного періоду у
зв'язку з: придбанням або виготовленням
товарів (у тому числі при їх імпорті) та
послуг з метою їх подальшого
використання в оподатковуваних
операціях у межах господарської
діяльності платника податку.

Відповідно до п. 198.6 ст.198 Податкового
кодексу України не відносяться до
податкового кредиту суми податку,
сплаченого (нарахованого) у зв'язку з
придбанням товарів/послуг, не
підтверджені податковими накладними
(або підтверджені податковими
накладними, оформленими з порушенням
вимог статті 201 цього Кодексу) чи не
підтверджені митними деклараціями,
іншими документами, передбаченими
пунктом 201.11 статті 201 цього Кодексу.

Згідно з п.200.1 ст.200 Податкового кодексу
України сума податку, що підлягає
сплаті (перерахуванню) до Державного
бюджету України або бюджетному
відшкодуванню, визначається як різниця
між сумою податкового зобов'язання
звітного (податкового) періоду та сумою
податкового кредиту такого звітного
(податкового) періоду.

Відповідно до п.200.3 ст.200 Податкового
кодексу України при від'ємному
значенні суми, розрахованої згідно з
пунктом 200.1 цієї статті, така сума
враховується у зменшення суми
податкового боргу з податку, що виник
за попередні звітні (податкові) періоди
(у тому числі розстроченого або
відстроченого відповідно до цього
Кодексу), а в разі відсутності
податкового боргу - зараховується до
складу податкового кредиту наступного
звітного (податкового) періоду.

Згідно з п.200.4 ст.200 Податкового кодексу
України якщо в наступному податковому
періоді сума, розрахована згідно з
пунктом 200.1 цієї статті, має від'ємне
значення, то: а) бюджетному
відшкодуванню підлягає частина такого
від'ємного значення, яка дорівнює сумі
податку, фактично сплаченій
отримувачем товарів/послуг у
попередніх та звітному податкових
періодах постачальникам таких
товарів/послуг або до Державного
бюджету України, а в разі отримання від
нерезидента послуг на митній території
України - сумі податкового
зобов'язання, включеного до податкової
декларації за попередній період за
отримані від нерезидента послуги
отримувачем послуг; б) залишок
від'ємного значення попередніх
податкових періодів після бюджетного
відшкодування включається до складу
сум, що відносяться до податкового
кредиту наступного податкового
періоду.

Отже, суд приходить до висновку, що у
зв'язку з відсутністю первинних
документів під час проведення
перевірки, позивачем не було
підтверджено правомірність формування
розміру від'ємного значення суми
податку на додану вартість в розмірі
5428764,00 грн., а тому оскаржуване
податкове повідомлення - рішення
№ від 16.12.2013 р.ДПІ у м. Сумах
прийняте на підставі, у межах
повноважень, та у спосіб, визначений
Конституцією та законами України, а
тому підстави для визнання
протиправним та скасування
зазначеного податкового повідомлення -
рішення відсутні.

Керуючись ст. ст. 86, 94, 159, 160, 161, 162, 163
Кодексу адміністративного судочинства
України, суд, -

П О С Т А Н О В И В:

В задоволенні адміністративного
позову Товариства з обмеженою
відповідальністю "Перспектива
Резиденція" до Державної податкової
інспекції у м. Сумах Головного
управління Міндоходів у Сумській
області про скасування податкового
повідомлення-рішення - відмовити.

Постанова може бути оскаржена до
Харківського апеляційного
адміністративного суду через Сумський
окружний адміністративний суд шляхом
подачі апеляційної скарги на постанову
суду протягом десяти днів з дня
отримання копії повного тексту
постанови.

Постанова набирає законної сили після
закінчення строку подання апеляційної
скарги. У разі подання апеляційної
скарги постанова, якщо її не скасовано,
набирає законної сили після закінчення
апеляційного розгляду справи.

Суддя (підпис)
О.А. Прилипчук

З оригіналом згідно

Суддя
О.А. Прилипчук

Повний текст постанови складено 10.11.2014
р.