Справа № 808/4309/14
Суддя: Сіпака Андрій Васильович
Дата ухвалення: 2014-09-15 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ЗАПОРІЗЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ
СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

15 вересня 2014 року 17 год. 05 хв.Справа №
808/4309/14 м.ЗапоріжжяЗапорізький окружний
адміністративний суд у складі:

головуючого - судді Сіпаки А.В.

при секретарі Горбовій І.С.

за участю:

представника позивача Давиденко Д.І.

представника відповідача Аксаріна Р.М.

розглянувши у відкритому судовому
засіданні в м. Запоріжжі
адміністративну справу

за позовом Товариства з обмеженою
відповідальністю «Гарант-ТД»

до Державної податкової інспекції у
Заводському районі м. Запоріжжя
Головного управління Міндоходів у
Запорізької області

про визнання дій протиправними та
зобов'язання вчинити певні дії

ВСТАНОВИВ:

До Запорізького окружного
адміністративного суду надійшов позов
Товариства з обмеженою
відповідальністю "Гарант-ТД" (далі
іменується - позивач) до Державної
податкової інспекції у Заводському
районі м. Запоріжжя Головного
управління Міндоходів у Запорізькій
області (далі іменується - відповідач),
в якому позивач просить суд: визнати
протиправними дії відповідача щодо
проведення зустрічної звірки ТОВ "Мадо
- Гарант", за результатами якої складено
акт про неможливість проведення
зустрічної звірки №40/2200/36093917 від 19.05.2014;
визнати протиправними дії відповідача
щодо проведення коригування
показників податкової звітності
додатку №5 до декларації з ПДВ ТОВ "Мадо
- Гарант" у інформаційній базі АІС
"Податковий блок", що було здійснено на
підставі акту №40/2200/36093917 від 19.05.2014;
зобов'язати відповідача відновити
показники додатку №5 до декларації з
ПДВ ТОВ "Мадо - Гарант" у інформаційній
базі АІС "Податковий блок", що було
здійснено на підставі акту №40/2200/36093917
від 19.05.2014.

В судовому засіданні позивач підтримав
заявлені вимоги, та просив позов
задовольнити у повному обсязі. В
обґрунтування позову товариство
посилається на те, що позивач не
отримував у встановленому законом
порядку жодних письмових запитів про
подання інформації.

В якості обґрунтування висновків
викладених в Акті, відповідач
посилається на відсутність позивача за
місцезнаходженням. Проте, факт
знаходження ТОВ "Гарант-ТД" за
юридичною адресою підтверджується
договором та інформацією, щодо
місцезнаходження підприємства у
Єдиному державному реєстрі
підприємств та організацій України.

Позивач вказує, що оскільки за Актом №
40/2200/36093917 від 19.05.2014 податкове
повідомлення - рішення стосовно
позивача відповідачем не приймалося,
відповідні податкові зобов'язання не
узгоджувалися, тому відповідачем
безпідставно було здійснено в
коригування в АІС "Податковий блок" АС
"Перегляд результатів співставлення"
показників податкової звітності ТОВ
"Гарант-ТД".

Представник відповідача проти позову
заперечив із підстав, викладених у
письмових запереченнях та доповнень до
заперечень на позов. Зокрема, пояснив,
що дії фахівців податкового органу
вчинені у відповідності та на
виконання приписів чинного
законодавства України, а тому підстав
для визнання їх протиправними немає.
Просив у позові відмовити у повному
обсязі.

Розглянувши матеріали справи та
документи, надані сторонами додатково,
заслухавши пояснення представників
сторін, суд вважає позовні вимоги
такими, що підлягають задоволенню, з
наступних підстав.

Завданням адміністративного
судочинства є захист прав, свобод та
інтересів фізичних осіб, прав та
інтересів юридичних осіб у сфері
публічно-правових відносин від
порушень з боку органів державної
влади, органів місцевого
самоврядування, їх посадових і
службових осіб, інших суб'єктів при
здійсненні ними владних управлінських
функцій на основі законодавства, у т.ч.
на виконання делегованих повноважень.

Відповідно до ст.9 КАС України, суд при
вирішенні справи керується принципом
законності, відповідно до якого органи
державної влади, органи місцевого
самоврядування, їхні посадові і
службові особи зобов'язані діяти лише
на підставі, в межах повноважень та у
спосіб, що передбачені Конституцією та
законами України.

Суд вирішує справи на підставі
Конституції та законів України, а також
міжнародних договорів, згода на
обов'язковість яких надана Верховною
Радою України. Суд застосовує інші
нормативно-правові акти, прийняті
відповідним органом на підставі, у
межах повноважень та у спосіб, що
передбачені Конституцією та законами
України.

Частиною 2 ст. 19 Конституції України
передбачено, що органи державної влади
та органи місцевого самоврядування, їх
посадові особи зобов'язані діяти лише
на підставі, в межах повноважень та у
спосіб, що передбачені Конституцією та
Законами України".

Як свідчать матеріали справи,
Державною податковою інспекцією у
Заводському районі м. Запоріжжя
Головного управління Міндоходів і
зборів у Запорізькій області здійснено
відповідні заходи з метою проведення
зустрічної звірки ТОВ "Мадо-Гарант"
щодо підтвердження господарських
відносин ТОВ «АТБ-Маркет» за січень 2014
року.

За результатами зустрічної звірки
працівниками податкової служби було
складено акт № 40/2200/36093917 від 19.05.2014 про
неможливість проведення зустрічної
звірки ТОВ "Мадо-Гарант" щодо
підтвердження господарських відносин
ТОВ «АТБ-Маркет» за січень 2014 року (далі
- Акт).

У вищевказаному акті відповідачем
зроблено висновки стосовно того, що
зустрічною звіркою ТОВ "Мадо-Гарант" за
січень 2014 року не підтверджено
реальність здійснення господарських
відносин із контрагентами, їх вид,
обсяг, якість та розрахунки, а саме
встановлено відсутність об'єктів
оподаткування та неможливість
реального здійснення платником
податків операцій по ланцюгу
постачальників-покупців за січень 2014
року не мали та не могли ніякого
юридичного змісту.

Як свідчать матеріали справи, на
підставі складеного відповідачем №
40/2200/36093917 від 19.05.2014 було здійснено
відповідне коригування в АІС
"Податковий блок" АС "Перегляд
результатів співставлення" показників
податкової звітності ТОВ "Мадо-Гарант",
що відображені в податковій декларації
з ПДВ за січень 2014 року.

Приймаючи рішення по суті, суд виходив
з наступного.

Пунктом 73.5 статті 73 Податкового
кодексу України передбачено, що з метою
отримання податкової інформації
органи державної податкової служби
мають право проводити зустрічні звірки
даних суб'єктів господарювання щодо
платника податків.

Зустрічною звіркою вважається
співставлення даних первинних
бухгалтерських та інших документів
суб'єкта господарювання, що
здійснюється органами державної
податкової служби з метою
документального підтвердження
господарських відносин з платником
податків та зборів, а також
підтвердження відносин, виду, обсягу і
якості операцій та розрахунків, що
здійснювалися між ними, для з'ясування
їх реальності та повноти відображення
в обліку платника податків.

Зустрічні звірки не є перевірками і
проводяться в порядку, визначеному
Кабінетом Міністрів України.

Механізм проведення органами
податкової служби зустрічних
перевірок регламентується Порядком
проведення органами державної
податкової служби зустрічних
перевірок, затвердженим постановою
Кабінету Міністрів України від 27.12.2010 №
1232 (далі - Порядок).

Так, згідно з пунктами 2, 3 Порядку
зустрічні звірки проводяться у
суб'єктів господарювання, щодо
здійснення операцій з якими під час
перевірки платника податків та зборів
виникають сумніви стосовно факту
здійснення таких операцій або якщо
існують розбіжності задекларованих у
деклараціях з податку на додану
вартість показників податкового
кредиту та податкових зобов'язань.

З метою проведення зустрічної звірки
орган державної податкової служби
(ініціатор) надсилає органу державної
податкової служби (виконавцю), на
обліку в якому перебуває суб'єкт
господарювання, запит про проведення
зустрічної звірки для підтвердження
отриманих від платника податків та
зборів даних.

Зустрічна звірка може бути проведена
органом державної податкової служби
(ініціатором) самостійно у разі, коли
суб'єкт господарювання перебуває на
обліку в тому ж органі державної
податкової служби, в якому перебуває
платник податків, або в межах одного
населеного пункту.

Згідно п.4 Порядку орган державної
податкової служби (виконавець), який
проводить зустрічну звірку, складає
довідку за наявності інформації, для
отримання якої надіслано запит органом
державної податкової служби
(ініціатором), та її документального
підтвердження. У разі відсутності
запитуваної органом державної
податкової служби (ініціатором)
інформації орган державної податкової
служби (виконавець) надсилає завірений
печаткою запит про подання інформації
та її документального підтвердження
суб'єкту господарювання за його
адресою (місцезнаходженням, податковою
адресою) рекомендованим листом з
повідомленням про вручення чи особисто
вручає суб'єкту господарювання або
його законному чи уповноваженому
представникові під розписку.

Облік запитів на проведення зустрічних
звірок у суб'єктів господарювання
здійснюється органами державної
податкової служби (як ініціаторами, так
і виконавцями).

Згідно з положеннями податкового
кодексу України та Порядку отримання
інформації органами державної
податкової служби за їх письмовим
запитом визначеним Кабінетом
Міністрів України, запит вважається
врученим, якщо його надіслано поштою
листом з повідомленням про вручення за
податковою адресою або надано під
розписку платнику податків або іншому
суб'єкту інформаційних відносин або
його посадовій особі.

Представник відповідача пояснив, що
підставою для проведення зустрічної
звірки ТОВ "Мадо-Гарант" став запит на
проведення зустрічної перевірки №
2133/10/08-25-22-011 від 16.04.2014. Документи, що
запитувалися, для проведення звірки не
надано, у зв'язку з чим прийнято рішення
про проведення позапланової виїзної
перевірки ТОВ «Мадо-Гарант».

Однак, як вбачається з пояснень
позивача, на його адресу жодних запитів
про проведення зустрічної звірки не
надходило.

Враховуючи викладене, вбачається, що
відповідачем не правомірно проведено
зустрічну звірку позивача за
результатом якої складено Акт №
40/2200/36093917 від 19.05.2014 про неможливість
проведення зустрічної звірки ТОВ
"Мадо-Гарант", оскільки були відсутні
передбачені чинним законодавством
підстави для проведення зустрічної
звірки. Також, позивача не було
належним чином повідомлено про
проведення зустрічної звірки, що
позбавило його права надавати
пояснення та первинні документи
податкового та бухгалтерського обліку.

Посилання відповідача, на відсутність
платника податків за зареєстрованим
місцезнаходженням, як на підставу
складення Акту № 40/2200/36093917 від 19.05.2014,
суд вважає безпідставними, з огляду на
наступне.

Відповідно до пункту 4.4 Наказу
Державної податкової служби України
від 22.04.2011 №236 "Про затвердження
Методичних рекомендацій щодо
організації та проведення органами
державної податкової служби
зустрічних звірок" (далі іменується -
Наказ №236), у разі встановлення фактів,
що не дають змогу провести зустрічну
звірку суб'єкта господарювання,
зокрема у зв'язку із зняттям з обліку,
встановленням відсутності суб'єкта
господарювання та/або його посадових
осіб за місцезнаходженням (податковою
адресою), відповідальний підрозділ не
пізніше двох робочих днів від дати
надходження запиту складає Акт про
неможливість проведення зустрічної
звірки суб'єкта господарювання (далі -
Акт) (додаток 3), реєструє його у Журналі
реєстрації довідок про результати
проведення зустрічної звірки (актів
про неможливість проведення
зустрічної звірки суб'єкта
господарювання, неявки для підписання,
відмови від писання Довідки про
результати проведення зустрічної
звірки) (далі - Журнал реєстрації
довідок/актів) (додаток 4) та вживає
відповідних заходів, передбачених
актами ДПС України.

За приписами пункту 45.2 статті 45
Податкового кодексу України,
податковою адресою юридичної особи
(відокремленого підрозділу юридичної
особи) є місцезнаходження такої
юридичної особи, відомості про що
містяться у Єдиному державному реєстрі
юридичних осіб та фізичних осіб -
підприємців.

Товариство з обмеженою
відповідальністю "Мадо-Гарант", пройшов
процедуру державної реєстрації, а
відтак набув правового статусу
суб'єкта господарювання в розумінні
статті 4 Закону України "Про державну
реєстрацію юридичних осіб та фізичних
осіб - підприємців".

Згідно зі статтею 18 Закону України "Про
державну реєстрацію юридичних осіб та
фізичних осіб - підприємців", якщо
відомості, які підлягають внесенню до
Єдиного державного реєстру, були
внесені до нього, то такі відомості
вважаються достовірними і можуть бути
використані в спорі з третьою особою,
доки до них не внесено відповідних
змін.

Факт знаходження ТОВ "Мадо-Гарант" за
юридичною адресою: 69009, Запорізька обл.,
місто Запоріжжя, вул. Теплична, будинок
5 підтверджується доданим до
матеріалів справи декларацією з
податку на додану вартість тощо.

Тобто, за відсутності платника
податків за податковою адресою
контролюючим органом складається Акт
про неможливість проведення
зустрічної звірки суб'єкта
господарювання, який за своєю формою та
змістом не може містити висновки про
документальне не підтвердження
реальності здійснення господарських
операцій з контрагентами, оскільки у
такому випадку первинні документи
контролюючим органом не перевірялись,
а дані, відображені у них, не
співставлялись з даними обліку.

Пункт 4.4 Наказу №236 містить норму,
відповідно до якої, при подальшому
залученні суб'єкта господарювання
(посадових осіб суб'єкта
господарювання) до проведення
зустрічної звірки відповідальний
підрозділ органу ДПС забезпечує
проведення такої звірки.

Тобто, у випадку неможливості
проведення зустрічної звірки через
відсутність платника податків за
податковою адресою, контролюючий орган
складає відповідний Акт, і лише після
залучення суб'єкта господарювання до
проведення звірки та отримання від
нього інформації має право проводити
таку звірку, досліджувати, аналізувати
зміст та обсяг первинних документів, та
як наслідок, робити висновок про
підтвердженість або непідтвердженість
господарських операцій з
контрагентами.

Разом з тим, як зазначає відповідач,
звірка по суті проведена не була, а був
лише складений Акт про неможливість
проведення зустрічної звірки суб'єкта
господарювання, у зв'язку з його
відсутністю за податковою адресою.

З аналізу викладеного вище слідує, що
відповідач, порушивши право позивача
на надання інформації та її
документального підтвердження в
місячний строк, не досліджуючи при
цьому жодного первинного документа, в
Акті робить висновок по документальне
не підтвердження реальності
здійснених операцій з контрагентами,
що є протиправними діями з боку
суб'єкта владних повноважень.

Щодо вимог позивача стосовно визнання
протиправними дій податкового органу з
проведення коригування показників
податкової звітності в АІС "Податковий
блок", суд дійшов наступних висновків.

База даних АІС "Податковий блок" є базою
співставлення податкових зобов'язань
та податкового кредиту та є одним з
програмних продуктів центральної бази
даних податкової звітності, що введена
в дію з метою проведення перевірок
податкових декларацій з податку на
додану вартість, в якій по податковим
періодам відображаються показники
податкового кредиту та податкових
зобов'язань платників податків у
розрізі контрагентів на підставі
податкової звітності з ПДВ, тобто
податкових декларацій з податку на
додану вартість з додатками № 5.

Методичними рекомендаціями щодо
приймання та комп'ютерної обробки
податкової звітності платників
податків в органах ДПС України,
затверджених наказом ДПС України від
14.06.2012 року № 516, встановлено, що за
відсутності зауважень до оформлення
податкової звітності вона
реєструється і вважається прийнятою.
Обробка та занесення інформації до
електронних баз виконується
підрозділом ведення та захисту
податкової звітності.

З наведеного вбачається, що обов'язок
платника податків подати декларацію з
податку на додану вартість
узгоджується з обов'язком податкового
органу прийняти таку декларацію та, при
відсутності зауважень до її
оформлення, відобразити показника цієї
декларації у відповідних показниках
податкової звітності.

Отже, показники податкового кредиту та
податкових зобов'язань конкретного
платника податків, які відображаються
в електронній базі даних
"Автоматизована система співставлення
інформаційної системи Міністерства
доходів і зборів України "Податковий
блок" формуються на підставі
показників, поданих таким платником
податків податкових декларацій з
податку на додану вартість з додатком
№ 5 і повинні їм відповідати.

Зважаючи на викладене, висновок щодо
правильності (або недостовірності)
задекларованих платником даних
податкового обліку як підстави для
внесення змін в електронну базу даних
АІС "Податковий блок" може бути
зроблений податковим органом після
визначення платникові податків
зобов'язань та їх узгодження у
встановленому законом порядку.

Внесення змін до податкової звітності,
за змістом ст. 50 Податкового кодексу
України, вчиняється шляхом подання
уточнюючих розрахунків платником
податків.

Згідно п. 54.1 ст. 54 ПК України, крім
випадків, передбачених податковим
законодавством, платник податків
самостійно обчислює суму податкового
та/або грошового зобов'язання та/або
пені, яку зазначає у податковій (митній)
декларації або уточнюючому розрахунку,
що подається контролюючому органу у
строки, встановлені цим Кодексом. Така
сума грошового зобов'язання та/або пені
вважається узгодженою.

Разом з цим, відповідно до п. 54.3 ст. 54 ПК
України, контролюючий орган
зобов'язаний самостійно визначити суму
грошових зобов'язань, зменшення
(збільшення) суми бюджетного
відшкодування та/або зменшення
(збільшення) від'ємного значення
об'єкта оподаткування податком на
прибуток або від'ємного значення суми
податку на додану вартість платника
податків, передбачених цим Кодексом
або іншим законодавством, якщо платник
податків не подає в установлені строки
податкову (митну) декларацію; дані
перевірок результатів діяльності
платника податків, крім електронної
перевірки, свідчать про заниження або
завищення суми його податкових
зобов'язань, суми бюджетного
відшкодування та/або від'ємного
значення об'єкта оподаткування
податком на прибуток або від'ємного
значення суми податку на додану
вартість платника податків, заявлених
у податкових (митних) деклараціях,
уточнюючих розрахунках, т.ін.

Відповідно до п. 58.1 ст. 58 ПК України, у
разі коли сума грошового зобов'язання
платника податків, передбаченого
податковим або іншим законодавством,
контроль за дотриманням якого
покладено на контролюючі органи,
розраховується контролюючим органом
відповідно до статті 54 цього Кодексу
(крім декларування товарів,
передбаченого для громадян), або у разі
коли за результатами перевірки
контролюючий орган встановлює факт
невідповідності суми бюджетного
відшкодування сумі, заявленій у
податковій декларації, або зменшує
розмір задекларованого від'ємного
значення об'єкта оподаткування
податком на прибуток або від'ємного
значення суми податку на додану
вартість, розрахованого платником
податків відповідно до розділу V цього
Кодексу, такий контролюючий орган
надсилає (вручає) платнику податків
податкове повідомлення-рішення.

Податкове повідомлення-рішення -
письмове повідомлення контролюючого
органу (рішення) про обов'язок платника
податків сплатити суму грошового
зобов'язання, визначену контролюючим
органом у випадках, передбачених цим
Кодексом та іншими законодавчими
актами, контроль за виконанням яких
покладено на контролюючі органи, або
внести відповідні зміни до податкової
звітності (пп. 14.1.157 п. ст. 14 Податкового
кодексу України).

Як висновок, за змістом вищезазначених
норм платник податків самостійно
обчислює суму податкового
зобов'язання, яку зазначає у податковій
декларації, а у випадку заниження або
завищення ним суми податкових
зобов'язань, обов'язок визначати
податкове зобов'язання платника
податків або повідомляти про
необхідність внесення відповідних
змін до податкової звітності покладено
на податковий орган шляхом прийняття
податкового повідомлення-рішення.

Аналізуючи положення Податкового
кодексу України, вбачається, що
передбачений у ст.ст.37, 38 Податкового
кодексу України податковий обов'язок в
грошовому еквіваленті підлягає
відображенню платником податків у
складеній за правилами ст.46
Податкового кодексу України і поданій
до контролюючого органу в порядку ст.49
Податкового кодексу України
податковій декларації або у прийнятому
контролюючим органом за правилами
ст.ст.54, 58 Податкового кодексу України
податковому повідомленні-рішенні. При
цьому, відповідно до ст.54 Податкового
кодексу України підставою для
винесення контролюючим органом
податкового повідомлення-рішення є
факт як заниження, так і завищення
платником податків грошових
зобов'язань з податку (збору). Будь-яких
інших документальних підстав для
виникнення чи зміни податкового
обов'язку, в тому числі і у спосіб
зменшення розміру грошового
зобов'язання з податку і збору, закон не
містить.

Тобто, Податковим кодексом України
визначені лише дві підстави для
коригування даних податкової
звітності платника податків, такі як:
подання платником податків уточнених
податкових декларацій та коригування
таких даних на підставі податкових
повідомлень-рішень податкового органу.

Тож, складений контролюючим органом
акт не віднесений законодавцем до тих
обставин, котрі зумовлюють зміну
розміру грошових зобов'язань з податку
і збору. Податкового повідомлення -
рішення за результатами дій по
проведенню звірки позивача прийнято не
було.

За змістом норм Податкового кодексу
України у будь-яких інформаційних
базах контролюючих органів підлягають
відображенню, насамперед, числові
показники розміру грошових зобов'язань
з податку (збору), що містяться у
складених платниками податків
документах обов'язкової податкової
звітності, поданих платниками податків
до територіальних органів доходів і
зборів та прийнятих останніми. Ці
показники підлягають незмінному
збереженню до моменту набрання за
правилами ст.56 Податкового кодексу
України юридичної дії податковими
повідомленнями - рішеннями, котрі
прийняті контролюючими органами
відповідно до ст.ст.54, 58 Податкового
кодексу України.

Висновок щодо правильності (або
недостовірності) задекларованих
платником даних податкового обліку як
підстави для внесення змін до вказаної
бази даних може бути зроблений
податковим органом після визначення
платникові податкових зобов'язань та
їх узгодження у встановленому законом
порядку.

Отже, враховуючи неправомірність
проведення зустрічної звірки,
безпідставність встановлення в Акті
про неможливість проведення
зустрічної звірки висновків про
порушення позивачем вимог податкового
законодавства, а також те, що за
наслідками звірки податкові
повідомлення-рішення не приймались, а
відповідно податкові зобов'язання не
узгоджувались, то відповідачем
безпідставно внесено зміни до
інформаційної системи "Податковий
блок" щодо ТОВ "Мадо-Гарант".

Слід також зазначити, що у податковому
законодавстві визнається критерій
добросовісності платника, який
передбачає законність дій платника у
сфері податкових правовідносин (у тому
числі і щодо формування даних
податкового обліку (ст. 49 Податкового
кодексу України), доки це не
спростовано у порядку, встановленому
Податковим кодексом України. Наведене
також виключає можливість
застосування до платника негативних
правових наслідків (зокрема, у вигляді
вилучення з електронної бази даних
задекларованих ним показників) до
моменту донарахування платникові
податкового зобов'язання в порядку
статті 54 Податкового кодексу України
та його узгодження.

За таких обставин суд дійшов висновку
про протиправність дій відповідача
щодо коригування показників
податкової звітності на підставі Акту
про неможливість проведення
зустрічної звірки та необхідність їх
відновлення.

Правова позиція суду узгоджується з
позицією Вищого адміністративного
суду, яка викладена в ухвалі від 13
лютого 2013 року по справі № К/9991/74156/12.

У справах щодо оскарження рішень, дій
чи бездіяльності суб'єктів владних
повноважень адміністративні суди
перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони:
1) на підставі, у межах повноважень та у
спосіб, що передбачені Конституцією та
законами України; 2) з використанням
повноваження з метою, з якою це
повноваження надано; 3) обґрунтовано,
тобто з урахуванням усіх обставин, що
мають значення для прийняття рішення
(вчинення дії); 4) безсторонньо
(неупереджено); 5) добросовісно; 6)
розсудливо; 7) з дотриманням принципу
рівності перед законом, запобігаючи
несправедливій дискримінації; 8)
пропорційно, зокрема з дотриманням
необхідного балансу між будь-якими
несприятливими наслідками для прав,
свобод та інтересів особи і цілями, на
досягнення яких спрямоване це рішення
(дія); 9) з урахуванням права особи на
участь у процесі прийняття рішення; 10)
своєчасно, тобто протягом розумного
строку (ч.3 ст.2 КАС України).

Згідно із ч. 1 ст. 71 КАС України, кожна
сторона повинна довести ті обставини,
на яких ґрунтуються її вимоги та
заперечення.

Відповідно до ч. 2 ст. 71 КАС України в
адміністративних справах про
протиправність рішень, дій чи
бездіяльності суб'єкта владних
повноважень обов'язок щодо доказування
правомірності свого рішення, дії чи
бездіяльності покладається на
відповідача, якщо він заперечує проти
адміністративного позову.

Аналізуючи зазначені у ч.2 ст. 162 КАС
способи захисту порушеного права, суд
приходить до висновку, що вони не
містять виняткового переліку. У абзаці
другому зазначеної статті
законодавець вказав, що суд може
прийняти іншу постанову, яка б
гарантувала дотримання і захист прав,
свобод, інтересів людини і громадянина,
інших суб'єктів у сфері
публічно-правових відносин від
порушень з боку суб'єктів владних
повноважень.

Виходячи з вищенаведеного, керуючись
вимогами ч. 2 ст. 11 КАС України, а також
системного аналізу вищевказаних
правових норм, суд зазначає, що в даному
випадку відповідачами не дотримано
вимог закону про захист охоронюваних
прав та інтересів позивача у сфері
публічно-правових відносин, на
підставі, у межах повноважень та у
спосіб, що передбачені Конституцією та
законами України.

Приймаючи до уваги те, що дії
відповідача щодо коригування
показників в інформаційній системі
"Податковий блок" на підставі акту №
40/2200/36093917 від 19.05.2014 про неможливість
проведення зустрічної звірки ТОВ
"Мадо-Гарант" є неправомірними, а
порушені права позивача підлягають
судовому захисту, суд дійшов висновку
покласти на відповідача обов'язок
вчинити дії щодо коригування і
відновлення сум податкового кредиту та
податкових зобов'язань ТОВ
"Мадо-Гарант" в інформаційній системі
"Податковий блок", змінених на підставі
Акту про неможливість проведення
зустрічної звірки.

Відповідно до ч. 1 ст. 94 Кодексу
адміністративного судочинства
України, якщо судове рішення ухвалене
на користь сторони, яка не є суб'єктом
владних повноважень, суд присуджує всі
здійснені нею документально
підтверджені судові витрати з
Державного бюджету України (або
відповідного місцевого бюджету, якщо
іншою стороною був орган місцевого
самоврядування, його посадова чи
службова особа).

На підставі викладеного, керуючись
Податковим кодексом України ст.ст. 159-163,
186 КАС України, суд

ПОСТАНОВИВ:

Адміністративний позов задовольнити в
повному обсязі.

Визнати протиправними дії Державної
податкової інспекції у Заводському
районі м. Запоріжжя Головного
управління Міндоходів у Запорізької
області щодо проведення зустрічної
звірки ТОВ "Мадо - Гарант", за
результатами якої складено акт
№40/2200/36093917 від 19.05.2014 «Про неможливість
проведення зустрічної звірки ТОВ
«Мадо-Гарант» щодо підтвердження
господарських відносин з товариством з
обмеженою відповідальністю
«АТБ-Маркет» за січень 2014 року.

Визнати протиправними дії Державної
податкової інспекції у Заводському
районі м. Запоріжжя Головного
управління Міндоходів у Запорізької
області щодо коригування показників
податкової звітності додатку №5 до
декларації з податку на додану
вартість ТОВ "Мадо - Гарант" у
інформаційній базі АІС "Податковий
блок", здійснених на підставі акту
перевірки №40/2200/36093917 від 19.05.2014.

Зобов'язати Державну податкову
інспекцію у Заводському районі м.
Запоріжжя Головного управління
Міндоходів у Запорізької області
відновити показники податкової
звітності у додатку №5 до декларації з
ПДВ ТОВ "Мадо - Гарант" у інформаційній
базі АІС "Податковий блок", здійснених
на підставі акту №40/2200/36093917 від 19.05.2014

Стягнути з Державного бюджету на
користь товариства з обмеженою
відповідальністю "Гарант-ТД" () суму судового збору у розмірі 73
грн. 08 коп. (сімдесят три гривні вісім
копійок).

Постанова набирає законної сили після
закінчення строку подання апеляційної
скарги, встановленого Кодексом
адміністративного судочинства
України, якщо таку скаргу не було
подано.

Постанова може бути оскаржена в
апеляційному порядку до
Дніпропетровського апеляційного
адміністративного суду через
Запорізький окружний адміністративний
суд шляхом подачі в 10-денний строк з дня
її проголошення, а в разі складення
постанови у повному обсязі відповідно
до статті 160 КАС України, або прийняття
постанови у письмовому провадженні - з
дня отримання копії постанови,
апеляційної скарги, з подачею її копії
відповідно до кількості осіб, які
беруть участь у справі.

Якщо суб'єкта владних повноважень у
випадках та порядку, передбачених
частиною четвертою статті 167 КАС
України, було повідомлено про
можливість отримання копії постанови
суду безпосередньо в суді, то
десятиденний строк на апеляційне
оскарження постанови суду
обчислюється з наступного дня після
закінчення п'ятиденного строку з
моменту отримання суб'єктом владних
повноважень повідомлення про
можливість отримання копії постанови
суду.

Копія апеляційної скарги одночасно
надсилається особою, яка її подає, до
суду апеляційної інстанції.

Суддя
А.В. Сіпака