Справа № 804/14477/14
Суддя: Ніколайчук Світлана Василівна
Дата ухвалення: 2014-10-24 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ
АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

24 жовтня 2014 р. Справа №
804/14477/14 Дніпропетровський окружний
адміністративний суд у складі судді
Ніколайчук С.В., розглянувши в порядку
письмового провадження
адміністративний позов Фізичної
особи-підприємеця ОСОБА_1 до
Криворізької центральної об'єднаної
державної податкової інспекції
Головного управління Міндоходів у
Дніпропетровській області про
скасування рішення -

ВСТАНОВИВ:

В провадженні Дніпропетровського
окружного адміністративного суду
знаходиться адміністративна справа за
позовом Фізичної особи-підприємеця
ОСОБА_1 до Криворізької центральної
об'єднаної державної податкової
інспекції Головного управління
Міндоходів у Дніпропетровській
області про скасування рішення.

Ухвалою суду від 15.09.2014 року відкрито
провадження по справі №804/14477/14 та
призначено справу до розгляду в
судовому засіданні на 30.09.2014 року.

30.09.14р. позивач в судове засідання не
з'явився, представника від свого імені
в судове засідання не направив, про
дату, час та місце розгляду
адміністартивної справи повідомлений
належним чином, докази чого наявні в
матеріалах справи (телефонограма від
24.09.14р.), на підставі ч.1 ст.128 КАС України
та з метою забезпечення доступу до
правосуддя та розгляду справи по суті,
судом було відкладено розгляд справи
на 07.10.14р.

07.10.2014р. позивач в судове засідання не
з'явився, про дату, час та місце
розгляду адміністративної справи
повідомлений належним чином,
відповідно до положень ст.35,38 КАС
України, докази чого наявні в
матеріалах справи, а саме:
телефонограмма від 30.09.14р., зміст якої
отримано Фізичною особою-підприємцем
ОСОБА_1. У зв'язку з неявкою позивача,
розгляд справи відкладено на 14.10.14р.

14.10.14р. позивач в судове засідання не
з'явився про дату, час та місце розгляду
справи повідомлений належним чином,
відповідно до положень ст.38 КАС
України, доказом чого є наявна в
матеріалах справи телефонограма від
07.10.14р., зміст якої було отримано
Фізичною особою-підприємцем ОСОБА_1, за
наслідками чого розгляд справи
відкладено на 24.10.14р.

24.10.14р. позивач вчерговий раз не
з'явився в судове засідання, хоч про
дату,час та місце розгляду
адміністративної справи повідомлений
належним чином, докази наявні у справі.

Так, ч. 3 ст. 33 КАС України передбачено,
що судовий виклик або судове
повідомлення осіб, які беруть участь у
справі, свідків, експертів,
спеціалістів, перекладачів
здійснюється рекомендованою
кореспонденцією (листом, телеграмою),
кур'єром із зворотною розпискою за
адресами, вказаними цими особами, або
шляхом надсилання тексту повістки,
складеного відповідно до статті 34
цього Кодексу факсимільним
повідомленням (факсом, телефаксом),
електронною поштою, телефонограмою,
опублікування у друкованому засобі
масової інформації.

Відповідно до ч. 3 ст. 35 КАС України,
повістка повинна бути вручена не
пізніше ніж за три дні до судового
засідання, крім випадку, коли повістка
вручається безпосередньо в суді.
Повістка у справах, для яких
встановлено скорочені строки розгляду,
має бути вручена у строк, достатній для
прибуття до суду.

Відповідно до ч. 1 ст. 38 КАС України,
суб'єкту владних повноважень текст
повістки надсилається електронною
поштою (факсимільним повідомленням) на
адресу електронної пошти або на номер
факсу (телефаксу), які містяться у
Єдиній базі даних електронних адрес,
номерів факсів (телефаксів) суб'єктів
владних повноважень. Суб'єкт владних
повноважень повинен за допомогою
електронної пошти (факсу, телефону)
негайно підтвердити суду про отримання
тексту повістки. Текст такого
підтвердження роздруковується, а
телефонне підтвердження записується
відповідним працівником апарату суду і
приєднується секретарем судового
засідання до справи. Таке
підтвердження є достатнім доказом
належності повідомлення суб'єкта
владних повноважень про дату, час і
місце судового розгляду. Якщо протягом
двох робочих днів з дня направлення
тексту повістки підтвердження від
суб'єкта владних повноважень не
надійшло, секретар судового засідання
складає про це довідку, що приєднується
до справи і є достатнім доказом
належності повідомлення суб'єкта
владних повноважень про дату, час і
місце судового розгляду.

Частиною 2 вказаної статті передбачено,
що порядок частини першої цієї статті
може бути застосовано також щодо особи,
яка бере участь у справі, незалежно від
того, чи є вона суб'єктом владних
повноважень, у разі, якщо вона
зазначила адресу своєї електронної
пошти (номер факсу, телефаксу) і не
висловила заперечень проти її
використання для одержання текстів
судових рішень та інших документів.

Отже, незалежно від способу
повідомлення особи, яка бере участь у
справі, про дату, час і місце судового
розгляду, суд повинен належним чином
повідомити таку особу про дату, час і
місце судового розгляду і мати
достатні докази належності такого
повідомлення.

Із матеріалів справи слідує, що 14.10.2014р.
позивач не прибув в судове засідання
без поважних причин, про причини не
прибуття суд не повідомив. Заяв про
розгляд справи за відсутності позивача
до суду не надходило. У матеріалах
справи наявні належні докази
повідомлення позивача про дату, час та
місце проведення судового засідання, а
саме отримана Фізичною
особою-підприємцем ОСОБА_1
телефонограми 07.10.14р.

24.10.2014р. позивач повторно не прибув в
судове засідання без поважних причин,
про причини не прибуття суд не
повідомив. Заяв про розгляд справи за
відсутності позивача до суду не
надходило. У матеріалах справи наявні
належні докази повідомлення позивача
про дату, час та місце проведення
судового засідання, а саме отримана
позивачем телефонограма 14.10.14р.

Якщо особа, яка бере участь у справі
(сторона, третя особа, представник),
свідок, експерт, спеціаліст, перекладач
не можуть з поважних причин прибути до
суду, вони зобов'язані завчасно
повідомити суд про неможливість
прибуття та її причини.

«Завчасно» означає необхідність
повідомити у такі строки, щоб у суду
була інформація про це не пізніше
початку судового засідання. Спосіб
повідомлення може бути різним (закон їх
не обмежує) - телефоном, поштою тощо.

Остаточно поважність причин
неприбуття оцінюватиме суд у кожному
конкретному випадку з метою визначення
правових наслідків такого неприбуття.
Так, поважними причинами можуть бути
визнані: захворювання, що перешкоджає
з'явитися до суду, відрядження тощо.

Неповідомлення про причини неприбуття
за правовими наслідками прирівняне до
неприбуття в судове засідання без
поважних причин.

Неприбуття в судове засідання
позивача, належним чином повідомленого
про дату, час і місце судового розгляду,
є повторним, коли позивач вдруге не
прибув на розгляд справи і в суду є
достовірні (докази) про те, що обидва
рази його було належним чином
повідомлено.

Суд бере до уваги, що дана справа
знаходиться в провадженні суду понад
встановлені ч.1 ст.122 КАС України строки
розгляду справи, і повторна неявка
позивача призводить до затягування
розгляду справи понад розумні строки.

Відповідно до ст. 122 КАС України
адміністративна справа має бути
розглянута і вирішена протягом
розумного строку, але не більше місяця
з дня відкриття провадження у справі,
якщо інше не встановлено цим Кодексом.

Виходячи з принципу рівності сторін, у
разі повторного неприбуття в судове
засідання позивача, який належним
чином повідомлений про дату, час і
місце судового розгляду, судом
розглядається питання щодо залишення
позовної заяви без розгляду.

Пунктом 4 ч. 1 ст. 155 КАС України
встановлено, що суд своєю ухвалою
залишає позовну заяву без розгляду,
якщо позивач повторно не прибув у
попереднє судове засідання чи у судове
засідання без поважних причин, якщо від
нього не надійшло заяви про розгляд
справи за його відсутності.

Відповідно до ч. 3 ст. 155 КАС України
особа, позовна заява якої залишена без
розгляду, після усунення підстав, з
яких заява була залишена без розгляду,
має право звернутися до
адміністративного суду в загальному
порядку.

З урахуванням вимог вказаних норм
закону та беручи до уваги, що позивачем
не вчинено процесуальних дій,
спрямованих на забезпечення розгляду
справи у суді, провадження у якій
відкрито за його ж заявою, констатуючи
факт порушення позивачем вимог ч.2 ст.49
КАС України щодо зобов'язання осіб
добросовісно користуватися належними
їм правами і неухильно виконувати
процесуальні обов'язки.

Добросовісність (лат. bona fides)
розуміється, як самостійний правовий
принцип, як презумпція, як вказівка на
винність або об'єктивну протиправність
діяння. Вцілому, під добросовісністю
варто розуміти прагнення суб'єкту до
правомірності власної правової
поведінки, її соціальної
нешкідливості, юридичної досконалості
способу досягнення поставленої мети.

З урахуванням визначених правових
аспектів та обставин справи, суд
вважає, що позивачем по справі допущені
неоднарозові зловживання правом, що
полягає у затягуванні розгляду справи
по суті, багаточергове не повідомлення
суду причин не явки в судові засідання,
при тому, що позивач повідомлений
належним чином про дату, час та місце
розгляду адміністративної справи, що
знайшло своє підтвердження у
матеріалах справи та суперечить
принципам адміністративного
судочинства України, а отже повинно
бути припинено законодавчо
встановленими інструментами.

Також, з боку позивача вбачаються такі
дії, як процесуальна диверсія, що є
певною формою зловживанням
процесуальним правом, тільки в іншій
площині, а саме: наявна певна методика
поведінки позивача - як сторони
правового конфлікту із використанням
прав, закріплених процесуальним
законодавством.

Тобото, суд вбачає з боку Фізичної
особи-підприємця ОСОБА_1 деструктивні
дії, тобто дії, не спрямовані
безпосередньо на розв'язання спору.

Суд вважає, що неоднаразово вживав всіх
залежних від нього заходів для
повідомлення позивача належним чином
про час і місце розгляду судової справи
з його участю для реалізації ним права
судового захисту своїх прав та
інтересів.

При цьому вжиття заходів для
прискорення процедури розгляду справ є
обов'язком не тільки держави, а й осіб,
які беруть участь у справі. Так,
Європейський суд з прав людини в
рішенні від 7 липня 1989 року у справі
«Юніон Аліментаріа Сандерс С.А. проти
Іспанії» зазначив, що заявник
зобов'язаний демонструвати готовність
брати участь на всіх етапах розгляду,
що стосуються безпосередньо його,
утримуватися від використання
прийомів, які пов'язані із зволіканням
у розгляді справи, а також максимально
використовувати всі засоби
внутрішнього законодавства для
прискорення процедури слухання.

Крім того, суд вважає за необхідне
наголосити, на тому, що саме
національним судам належить функція
керування провадженнями таким чином,
щоб вони були швидкими та ефективними
(рішення Європейського суду з прав
людини від 21 грудня 2006 року справа
«Мороз та інші проти України»).

Така функція знайшла своє відображення
і в Законі України «Про судоустрій і
статус суддів», який встановлює
обов'язок судді вживати заходи щодо
розгляду справи протягом строку,
встановленого Законом.

Суд вважає, що позивач без поважних
причин не прибув у судове засідання,
враховуючи, що строк розгляду справи
збіг, а тому наявні всі підстави для
залишення позовної заяви без розгляду,
що не позбавляє права особи повторно
звернутись з позовом до
адміністративного суду в загальному
порядку.

Керуючись п. 4 ч. 1 ст. 155, ст. ст. 165, 186, 254
КАС України, суд -

УХВАЛИВ:

Позовну заяву Фізичної
особи-підприємеця ОСОБА_1 до
Криворізької центральної об'єднаної
державної податкової інспекції
Головного управління Міндоходів у
Дніпропетровській області про
скасування рішення - залишити без
розгляду.

Ухвала суду першої інстанції набирає
законної сили в порядку, визначеному
ст. 254 КАС України. Відповідно до ст. 186
КАС України, апеляційна скарга на
ухвалу суду першої інстанції подається
протягом п'яти днів з дня проголошення
ухвали.

Якщо ухвалу було постановлено у
письмовому провадженні або без виклику
особи, яка її оскаржує, апеляційна
скарга подається протягом п'яти днів з
дня отримання копії ухвали. У разі
подання апеляційної скарги судове
рішення, якщо його не скасовано,
набирає законної сили після повернення
апеляційної скарги, відмови у
відкритті апеляційного провадження
або набрання законної сили рішенням за
наслідками апеляційного провадження.

Суддя С.В. Ніколайчук