Справа № 826/6650/14
Суддя: Василенко Я.М.
Дата ухвалення: 2014-10-21 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ
АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Справа: № 826/6650/14
Головуючий у 1-й інстанції:
Суддя-доповідач: Василенко Я.М.
У Х В А Л А

Іменем України

21 жовтня 2014 року
м. Київ

Київський апеляційний
адміністративний суд у складі колегії
суддів:

головуючого
Василенка Я.М.,

суддів
Кузьменка В.В., Шурка О.І.,

при секретарі
Зубрицькому Д.П.

розглянувши у відкритому судовому
засіданні апеляційну скаргу
публічного акціонерного товариства
«Всеукраїнський Акціонерний Банк» на
постанову Окружного адміністративного
суду міста Києва від 16.06.2014 у справі за
адміністративним позовом Головного
управління Державної служби України з
надзвичайних ситуацій у Донецькій
області до публічного акціонерного
товариства «Всеукраїнський
Акціонерний Банк» про застосування
заходів реагування, -

В С Т А Н О В И В:

ГУ Державної служби України з
надзвичайних ситуацій у Донецькій
області звернулось до суду першої
інстанції із позовом, в якому просило:
застосувати заходи реагування у
вигляді зупинення до повного усунення
порушень вимог законодавства у сфері
техногенної та пожежної безпеки,
експлуатації адміністративної будівлі
розташованої за адресою:АДРЕСА_1 шляхом
знеструмлювання та опечатування
пристроїв відключення джерел
електропостачання.

Постановою Окружного
адміністративного суду міста Києва від
16.06.2014 позов задоволено.

Не погоджуючись із постановою
Окружного адміністративного суду
міста Києва від 16.06.2014 відповідач
звернувся із апеляційною скаргою, в
якій просить скасувати оскаржувану
постанову, як таку, що постановлена із
порушенням норм матеріального і
процесуального права, та ухвалити нову
постанову, якою у задоволенні позову
відмовити.

В судове засідання сторони не
з'явились, про день, час та місце
розгляду справи повідомлені належним
чином, у зв'язку із чим, колегія суддів,
на підставі ч. 6 ст. 12, ч. 1 ст. 41, ч. 4 ст. 196
КАС України розглядає справу за їх
відсутності без фіксування судового
засідання за допомогою
звукозаписувального технічного
засобу.

Заслухавши суддю-доповідача,
перевіривши матеріали справи та доводи
апеляційної скарги, колегія суддів
вважає, що зазначена апеляційна скарга
не підлягає задоволенню, виходячи з
наступних підстав.

Як вбачається з матеріалів справи на
підставі наказу Головного управління
ДСНС України у Донецькій області «Про
проведення планової перевірки» №83 від
01.04.2014, посвідчення №171 від 01.04.2014 в
період з 08.04.2014 по 29.04.2014 проведено
планову перевірку дотримання вимог
законодавства у сфері пожежної
безпеки, цивільного захисту та
техногенної безпеки будівель та
приміщень, які належать ПАТ «ВиЄйБи
Банк».

За результатами проведеної перевірки
посадовими особами органу державного
нагляду у сфері техногенної та
пожежної безпеки виявлені факти
недотримання вимог законодавства у
сфері пожежної безпеки та складено акт
№133 від 29.04.2014.

Вказаними актом встановлено 203
порушення вимог Кодексу цивільного
захисту України №5403-VI від 02.10.2012, Правил
пожежної безпеки в Україні
затверджених наказом МНС України №126
від 19.10.2004, зареєстрованим у
Міністерстві юстиції України №1410/10009
від 04.11.2004 (надалі - НАПБ А.01.001-2004) та
Правил техногенної безпеки у сфері
соціального захисту на підприємствах,
в організаціях, установах та на
небезпечних територіях затверджених
наказом МНС України№557 від 15.08.2007,
зареєстрованим у Міністерстві юстиції
України №1006/14273 від 03.09.2007( надалі - ПТБ)
з яких 22 створюють загрозу життю та
здоров'ю людей, в адміністративній
будівлі яка належить ПАТ «ВиЄйБи Банк».

Детальний опис виявлених порушень: не
забезпечені приміщення автоматичною
системою пожежної сигналізації; не
встановлено на об'єкті систему
оповіщення людей СО-1 типу про пожежу а
управління евакуацією при пожежі; не
забезпечено евакуаційним освітленням
сходові клітки, коридори, проходи та
інші шляхи евакуації відповідно до
вимог будівельних норм та правил; не в
повному обсязі укомплектовані
приміщення первинними засобами
пожежогасіння - сертифікованими
вогнегасниками згідно норм належності;
не проведено технічне обслуговування
пожежних кранів та перевірку на
працездатність шляхом пуску води із
реєстрацією результатів перевірки в
спеціальному журналі обліку
технічного обслуговування;
допускається експлуатація пожежних
кранів врізаних в стіни без
можливостей відкривання вентилю та
приєднання пожежно-рукавного
обладнання до ПК, а також не підключено
до протипожежного водопостачання
мережа трубопроводів з боку правого
крила будівлі (крім ПК на 1-му поверсі,
розташованого біля місця охорони); не
укомплектовано кожен пожежний кран
пожежним рукавом однакого з ним
діаметра та стволом (крім ПК 1-му
поверсі розташованого біля місця
охорони); не забезпечено розміщення
пожежних кранів у вбудованих або
навісти них шафах, які повинні мати
отвори для провітрювання і
пристосовування для опломбування і
візуального огляду їх без розкривання;
не забезпечено пожежні кран-комплеки
з'єднувальними головками відповідно до
ДСТУ 4401-2:2005(ЕN 671-2:2001, MOD), ДСТУ 3810-98 та
надати сертифікат якості; не виконано
з'єднання, відгалуження та окінцювання
жил проводів і кабелів за допомогою
опресування, зварювання, паяння або
зажимів і складання акту;не
забезпечено ступінь захисту оболонок
світильників в пожежонебезпечних
зонах (складські приміщення)у
відповідності до п.5.9.1. та таблиці №5.3
ДНАОП 0.00-1.32-01; допускається
експлуатація апаратів відключення
(вимикачів) в межах (всередині)
складських приміщень; допускається
автостоянка на відстані ближче 10м. від
об'єкту; не відокремлені
протипожежними перегородками 1-го типу
приміщення складів та електрощитової
від інших приміщень; не забезпечено
вихід із сходової кліки на покрівлю
через протипожежні двері 2-го типу
розмірами не менше 0,77мЧ1.5м; не
обладнано пристроями для
самозачинення та ущільнення в притулах
двері виходів з приміщень
безпосередньо на сходові клітки, з
коридорів до сходових кліток; не
забезпечено сходи огорожею заввишки не
менше 0.9м з поручнями (вхід в орендовані
приміщення ФОП ОСОБА_3 та сходовий марш
між 1-м а 2-м поверхами 1-го під'їзду); не
виконано на вікнах приміщень глухі
(незнімні) грати розкривними,
розсувними або такими, що можуть
зніматися (вікна 1-го поверху тильного
боку будівлі); не виконано площу
світлових прорізів, що відчиняються у
зовнішніх стінах сходових кліток типу
СК1не менше 1.2мІ; допускається
експлуатація коридору 3-го поверху, в
якому передбачено лише одне світлове
розширення (карман), відстань між якими
до торця коридору перевищує 24м;
допускається експлуатація світильника
підвішеного безпосередньо на
струмопровідні проводи (майданчик
запасної сходової клітини);
допускається експлуатація світильника
зі знятим ковпаком (розсіювачем)
майданчик запасної сходової клітини).

Відповідно до постанови КМ України №306
від 29.02.2012, діяльність відповідача
віднесено до високого ступеню
прийнятого ризику господарської
діяльності.

Суд першої інстанції мотивував своє
рішення тим, що оскільки в ході
планової перевірки посадовими особами
органу державного нагляду у сфері
техногенної та пожежної безпеки були
виявленні факти недотримання вимоги
законодавства у сфері пожежної безпеки
та складено акт №133 від 29.04.2014, то позов
підлягає задоволенню.

Апелянт у своїй апеляційній скарзі
зазначає, що застосування заходів
реагування у вигляді зупинення
експлуатації будівлі до повного
усунення порушень вимог законодавства
у сфері техногенної та пожежної
безпеки, експлуатації
адміністративної будівлі розташованої
за адресою АДРЕСА_1 шляхом
знеструмлення та опечатування
пристроїв відключення джерел
електропостачання торкнеться прав та
законних інтересів третьої особи -
фізичної особи підприємця ОСОБА_4
(орендатор приміщень за вказаною
адресою), а тому у задоволенні
необхідно відмовити.

Колегія суддів вважає доводи апелянта
необґрунтованими та погоджується з
висновками суду першої інстанції з
огляду на наступне.

Відповідно до статті 1 Закону України
«Про основні засади державного нагляду
(контролю) у сфері господарської
діяльності» від 05.04.2007 № 877-V державний
нагляд (контроль) - діяльність
уповноважених законом центральних
органів виконавчої влади, їх
територіальних органів, державних
колегіальних органів, органів
виконавчої влади Автономної
Республіки Крим, органів місцевого
самоврядування в межах повноважень,
передбачених законом, щодо виявлення
та запобігання порушенням вимог
законодавства суб'єктами
господарювання та забезпечення
інтересів суспільства, зокрема
належної якості продукції, робіт та
послуг, прийнятного рівня небезпеки
для населення, навколишнього
природного середовища.

Заходами державного нагляду (контролю)
- є планові та позапланові заходи, які
здійснюються шляхом проведення
перевірок, ревізій, оглядів, обстежень
та інших дій.

Відповідно до ч. 6 ст. 7 Закону України
«Про основні засади державного нагляду
(контролю) у сфері господарської
діяльності» за результатами
здійснення планового або
позапланового заходу посадова особа
органу державного нагляду (контролю), у
разі виявлення порушень вимог
законодавства, складає акт, який
повинен містити такі відомості: дату
складення акта; тип заходу (плановий
або позаплановий); вид заходу
(перевірка, ревізія, обстеження, огляд
тощо); предмет державного нагляду
(контролю); найменування органу
державного нагляду (контролю), а також
посаду, прізвище, ім'я та по батькові
посадової особи, яка здійснила захід;
найменування юридичної особи або
прізвище, ім'я та по батькові фізичної
особи - підприємця, щодо діяльності
яких здійснювався захід. Посадова
особа органу державного нагляду
(контролю) зазначає в акті стан
виконання вимог законодавства
суб'єктом господарювання, а в разі
невиконання - детальний опис
виявленого порушення з посиланням на
відповідну вимогу законодавства. В
останній день перевірки два примірники
акта підписуються посадовими особами
органу державного нагляду (контролю),
які здійснювали захід, та суб'єктом
господарювання або уповноваженою ним
особою, якщо інше не передбачено
законом. Якщо суб'єкт господарювання не
погоджується з актом, він підписує акт
із зауваженнями. Зауваження суб'єкта
господарювання щодо здійснення
державного нагляду (контролю) є
невід'ємною частиною акта органу
державного нагляду (контролю). У разі
відмови суб'єкта господарювання
підписати акт посадова особа органу
державного нагляду (контролю) вносить
до такого акта відповідний запис. Один
примірник акта вручається суб'єкту
господарювання або уповноваженій ним
особі, а другий - зберігається в органі
державного нагляду (контролю).

Відповідно до ч. 2 ст. 51 та ч. 5 ст. 55
Кодексу цивільного захисту України
забезпечення пожежної та техногенної
безпеки суб'єкта господарювання
покладається на власників та
керівників таких суб'єктів
господарювання.

Згідно визначення ДСТУ 2272-06 «Пожежна
безпека. Терміни та визначення
основних понять» небезпечним чинником
пожежі є прояв пожежі, що призводить чи
може призвести до опечення, отруєння
леткими продуктами згоряння або
піролізу, травмування чи загибелі
людей та (або) до заподіяння
матеріальних, соціальних, екологічних
збитків. До небезпечних факторів
пожежі належать: підвищена
температура, задимлення, погіршення
складу газового середовища.

Колегія суддів погоджується з
висновками суду першої інстанції про
те, що порушення вимог законодавства у
сфері техногенної та пожежної безпеки,
зазначені в акті перевірки, створюють
реальну загрозу життю та здоров'ю, а
саме: порушення щодо улаштування,
утримання та експлуатації
електромереж і електрообладнання
створює загрозу виникнення пожежі від
дії теплових проявів електричної
енергії, що може призвести до загибелі
людей; відсутність систем (установок)
автоматичної пожежної сигналізації
перешкоджає швидкому виявленню та
гасінню пожежі, повідомленню
(оповіщенню) про неї, а також
оперативній евакуації людей на ранній
стадії виникнення пожежі; відсутність
(недостатність) на об'єкті первинних
засобів пожежогасіння (вогнегасників,
пожежного інвентарю та інструменту) та
відсутність можливості для
встановлення пожежних автомобілів і
забирання води будь-якої пори року з
природних та штучних вододжерел не
дозволить оперативно загасити або
обмежити розповсюдження полум'я на
ранній стадії виникнення пожежі, чим
створюється загроза безпеці людей, а
також створюються перешкоди під час
гасіння пожежі підрозділами Державної
служби України з надзвичайних
ситуацій.

Крім того, колегія суддів звертає
увагу, що у відповідності до п. 3.1 та абз.
1, 2 п. 3.2 Інструкції про порядок та умови
застосування органами державного
пожежного нагляду запобіжних заходів,
затвердженої наказом Міністерства
України з питань надзвичайних ситуацій
від 21.10.2004 № 130 (далі - Інструкція), у разі
порушення правил пожежної безпеки, що
створює загрозу виникнення пожежі або
перешкоджає її гасінню, евакуації
людей, у випадку випуску
пожежонебезпечної продукції, систем і
засобів протипожежного захисту з
відхиленням від стандартів чи
технічних умов або у разі їх
відсутності, а також у разі виявлення
порушень протипожежних вимог,
передбачених стандартами, нормами і
правилами, під час проектування
(вибірково), будівництва,
реконструкції, розширення чи
технічного переоснащення до їх
усунення, уповноваженими на те
посадовими особами органів
держпожнагляду застосовуються
запобіжні заходи. Головний державний
інспектор України з пожежного нагляду,
його перший заступник та заступники,
головні державні інспектори з
пожежного нагляду Автономної
Республіки Крим, областей, міст Києва і
Севастополя та їх заступники мають
право зупиняти роботу підприємств,
окремих виробництв, виробничих
дільниць.

Однак, з 01.07.2013 було введено в дію Кодекс
цивільного захисту, відповідно до ч. 2
ст. 68, ст. 70 якого у разі встановлення
порушення вимог законодавства у сфері
техногенної та пожежної безпеки, що
створює загрозу життю та здоров'ю
людей, посадові особи центрального
органу виконавчої влади, який здійснює
державний нагляд у сферах техногенної
та пожежної безпеки, звертаються до
адміністративного суду щодо
застосування заходів реагування у
вигляді повного або часткового
зупинення роботи підприємств, окремих
виробництв, виробничих дільниць,
агрегатів, експлуатації будівель,
споруд, окремих приміщень, випуску та
реалізації пожежонебезпечної
продукції, систем та засобів
протипожежного захисту у порядку,
встановленому законом.

Аналогічна норма міститься в ст. 7
Закону України «Про основні засади
державного нагляду (контролю) у сфері
господарської діяльності».

Таким чином, на час виникнення даних
правовідносин є чинними два
нормативно-правових акти, які
по-різному врегульовують порядок
застосування заходів реагування у
вигляді зупинення виконання роботи
підприємств та окремих виробництв.

Згідно ч. 4 ст. 9 КАС України у разі
невідповідності нормативно-правового
акта Конституції України, закону
України, міжнародному договору, згода
на обов'язковість якого надана
Верховною Радою України, або іншому
правовому акту суд застосовує правовий
акт, який має вищу юридичну силу.

За загальним правилом закони України
мають вищу юридичну силу, ніж
підзаконні нормативно-правові акти.

Крім того, п. 4 розділу ХІІ Кодексу
цивільного захисту України Кабінет
Міністрів України було зобов'язано у
шестимісячний строк з дня набрання
чинності цим Кодексом забезпечити
приведення нормативно-правових актів
міністерств та інших центральних
органів виконавчої влади України у
відповідність із цим Кодексом.

Враховуючи вищевикладене, колегія
суддів зазначає, що спірні
правовідносини регулюються Кодексом
цивільного захисту України, а тому
Головне управління Державної служби
України з надзвичайних ситуацій у м.
Києві правомірно звернулося до суду з
даним позовом.

Більш того, позивач позбавлений
можливості самостійно приймати
рішення про вжиття заходів реагування
та подавати до адміністративного суду
позов про підтвердження правомірності
вжитих заходів.

Колегія суддів не бере до уваги доводи
апелянта про те, що застосування
заходів реагування у вигляді зупинення
експлуатації будівлі до повного
усунення порушень вимог законодавства
у сфері техногенної та пожежної
безпеки торкнеться прав та законних
інтересів третьої особи - фізичної
особи підприємця ОСОБА_4 (орендатор
приміщень) з огляду на те, що
застосування заходів реагування у
вигляді повного зупинення
експлуатації адміністративної будівлі
є заходом, який направлений на
попередження настання негативних
наслідків, викликаних наявністю
порушень вимог законодавства у сфері
техногенної та пожежної безпеки, які
створюють загрозу життю та здоров'ю
людей, в тому числі ОСОБА_4.

Враховуючи вищевикладене, колегія
суддів приходить до висновку, що суд
першої інстанції ухвалив законне та
обґрунтоване рішення, з дотриманням
норм матеріального та процесуального
права.

Відповідно до ч.ч. 1, 2 ст. 71 КАС України
кожна сторона повинна довести ті
обставини, на яких ґрунтуються її
вимоги та заперечення, крім випадків,
встановлених статтею 72 цього Кодексу. В
адміністративних справах про
протиправність рішень, дій чи
бездіяльності суб'єкта владних
повноважень обов'язок щодо доказування
правомірності свого рішення, дії чи
бездіяльності покладається на
відповідача, якщо він заперечує проти
адміністративного позову.

Апелянт не надав до суду належних
доказів, що б підтверджували факт
протиправності рішення суду першої
інстанції.

Таким чином, колегія суддів вирішила
згідно ст. 200 КАС України залишити
апеляційну скаргу без задоволення, а
постанову суду - без змін, з урахуванням
того, що суд першої інстанції правильно
встановив обставини справи та ухвалив
судове рішення з додержанням норм
матеріального та процесуального права.

Керуючись ст.ст. 41, 160, 198, 200, 205, 206, 254 КАС
України, суд

У Х В А Л И В:

Апеляційну скаргу публічного
акціонерного товариства
«Всеукраїнський Акціонерний Банк»
залишити без задоволення, а постанову
Окружного адміністративного суду
міста Києва від 16.06.2014 - без змін.

Ухвала набирає законної сили з моменту
проголошення, проте може бути
оскаржена до Вищого адміністративного
суду України в порядку та строки,
встановлені статтею 212 Кодексу
адміністративного судочинства
України.

Головуючий:
Василенко Я.М.

Судді:
Кузьменко В.В.

Шурко О.І.

.

Головуючий суддя
Василенко Я.М.

Судді:
Кузьменко В. В.

Шурко О.І.