Справа № 826/9927/14
Суддя: Погрібніченко І.М.
Дата ухвалення: 2014-10-01 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД міста
Каменєва 8, корпус 1П О С Т А Н О В А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
01 жовтня 2014 року 18:14 №
Окружний адміністративний суд міста
Києва у складі судді Погрібніченка І.М.,
при секретарі судового засідання
Іконніковій О.Ю., за участю
представників: позивача - Козак О.С.,
відповідача - Галуненко І.В.
розглянувши у відкритому судовому
засіданні адміністративну справуза
позовом Товариства з обмеженою
відповідальністю «ПОЛІСІСТЕМ» до
Держаної податкової інспекції у
Дніпровському районі Головного
управління Міндоходів у місті Києвіпро
визнання протиправними дій, - На
підставі ч. 3 ст. 160 Кодексу
адміністративного судочинства України
в судовому засіданні 01 жовтня 2014 року
проголошено вступну та резолютивну
До Окружного адміністративного суду м.
Києва звернулось Товариство з
обмеженою відповідальністю
«ПОЛІСІСТЕМ» (далі - ТОВ «ПОЛІСІСТЕМ»,
позивач) з адміністративним позовом до
Держаної податкової інспекції у
Дніпровському районі Головного
управління Міндоходів у місті Києві
(далі - ДПІ у Дніпровському районі ГУ
Міндоходів у м. Києві, відповідач) про:
- визнання протиправним дії Державної
податкової інспекції у Дніпровському
районі ГУ Міндоходів у м. Києві, щодо
проведення звірки, результати якої
оформлені актом «Про неможливість
проведення зустрічної звірки ТОВ
«ПОЛІСІСТЕМС», щодо підтвердження
господарських відносин з платниками
податків за період з 24.12.13р. по 30.04.2014р.»
№367/26-53-22-01-15 від 25.06.2014р.;
- зобов'язання ДПІ у Дніпровському
районі ГУ Міндоходів у м. Києві
виключити з ІС «Зустрічні звірки»
інформацію щодо проведеної зустрічної
звірки № 367/26-53-22-01-15 від 25.06.2014р.
В обґрунтування позовних вимог,
позивач посилався на те, що ТОВ
«ПОЛІСІСТЕМ» на запит податкового
органу було надано відповідь із
належним чином засвідченими копіями
документів, втім їх відповідачем
враховано не було та складено акт про
неможливість проведення зустрічної
звірки, висновками якого не
підтверджено реальність здійснення
господарських операцій ТОВ
«ПОЛІСІСТЕМ» по операціях з придбання
та продажу товарів (робіт, послуг) у
період з 24.12.2013 року по 30.04.2014 року.
Окрім цього, позивач зазначає, що
декларації з податку на додану
вартість ТОВ «ПОЛІСІСТЕМС» за
відповідні періоди подано до
податкової інспекції вчасно, показники
декларації відповідають реєстрам
виданих та отриманих податкових
накладних та підтверджені належним
чином оформленими податковими
накладними. Податок на додану вартість
за відповідні періоди сплачено до
державного бюджету вчасно та в повному
При цьому, позивач також звертає увагу
суду, що згідно з позицією Пленуму
Верховного Суду України № 9 від 06.11.2009
року, навіть за наявності ознак
нікчемності правочину податкові
органи мають право лише звертатися до
судів з позовами про стягнення в дохід
держави коштів, отриманих по
правочинах, здійснених з метою, що
свідомо суперечить інтересам держави і
суспільства, посилаючись на їх
А тому, одним з основних завдань
органів державної податкової служби є
здійснення контролю за дотриманням
податкового законодавства і надання
роз'яснень законодавства з питань
оподаткування платникам податків.
Жодним законом не передбачено право
органу державної податкової служби
самостійно, в позасудовому порядку,
визнавати нікчемними правочини і дані,
вказані платником податків в
податкових деклараціях.
Контролюючий орган подав
заперечення проти адміністративного
позову, в яких зазначає, що діяв на
підставі, в межах повноважень та у
спосіб, що передбачені податковим
законодавством, відповідні дії щодо
проведення звірки та складанню за
результатами її висновків
ґрунтувалися на вимогах закону.
Розглянувши подані документи і
матеріали, всебічно і повно з'ясувавши
всі фактичні обставини, на яких
ґрунтується позов, об'єктивно оцінивши
докази, які мають юридичне значення для
розгляду справи і вирішення спору по
суті, враховуючи принципи рівності
сторін, Окружний адміністративний суд
ОБСТАВИНИ СПРАВИ:
зареєстровано 17 лютого 2011 року
Відділом державної реєстрації
юридичних осіб та фізичних
осіб-підприємців Дніпровського району
Реєстраційної служби Головного
управління юстиції у м. Києві за № 1 014416. Місцезнаходження вказаного
Червоноткацька, 61, корпус 57.
ТОВ «ПОЛІСІСТЕМ» взято на податковий
облік в органах державної податкової
станом на момент проведення звірки
перебувало на обліку в ДПІ у
Дніпровському районі ГУ Міндоходів у м.
Згідно зі свідоцтвом від 24 грудня 2013
року № 200155557 позивач має статус
платника податку на додану вартість
(індивідуальний податковий номер
До видів діяльності ТОВ «ПОЛІСІСТЕМ»
за КВЕД відповідно до Витягу з Єдиного
державного реєстру підприємств та
організацій від 17.04.2014 року
відносяться: 46.73 Оптова торгівля
деревиною, будівельними матеріалами та
санітарно-технічним обладнанням, 45.11
Торгівля автомобілями та легковими
автотранспортними засобами, 45.19
Діяльність посередників у торгівлі
товарами широкого асортименту, 46.49
Оптова торгівля іншими товарами
господарського призначення, 46.90
Неспеціалізована оптова торгівля.
ДПІ у Дніпровському районі ГУ
Міндоходів у м. Києві здійснено заходи
щодо проведення зустрічної звірки ТОВ
«ПОЛІСІСТЕМ», за результатами якої
складено акт від 25 червня 2014 року №
367/26-53-22-01-15/37561005 «Про неможливість
проведення зустрічної звірки суб'єкта
господарювання ТОВ «ПОЛІСІСТЕМ» (код
господарських відносин із платниками
податків покупцями та постачальниками
за період з 24.12.2014 року по 30.04.2014 року».
Вказаною звіркою не підтверджено
реальність здійснення господарських
операцій ТОВ «ПОЛІСІСТЕМ» по операціях
з придбання та продажу товарів (робіт,
послуг) у період з 24.12.2013 року по 30.04.2014
Незгода з діями відповідача по
проведенню зустрічної звірки та діями
по внесенню за результатами проведення
зустрічної звірки інформації до ІС
«Зустрічні звірки» обумовило
звернення позивача до суду з
адміністративним позовом.
Оцінивши за правилами статті 86 Кодексу
адміністративного судочинства України
надані сторонами докази та пояснення,
за своїм внутрішнім переконанням, що
ґрунтується на їх безпосередньому,
всебічному, повному та об'єктивному
дослідженні, та враховуючи всі
наведені обставини, суд не
погоджується з доводами Товариства з
обмеженою відповідальністю «ТОВ
«ПОЛІСІСТЕМ», виходячи з наступного.
Спірні правовідносини, що склалися між
сторонами регулюються нормами
Конституції України, Податкового
кодексу України та іншими
нормативно-правовими актами.
Відповідно до статті 19
Конституції України (тут і далі по
тексту нормативно-правові акти
наведені в редакції, чинній в момент
виникнення спірних правовідносин)
правовий порядок в Україні ґрунтується
на засадах, відповідно до яких ніхто не
може бути примушений робити те, що не
передбачено законодавством.
Органи державної влади та органи
місцевого самоврядування, їх посадові
особи зобов'язані діяти лише на
підставі, в межах повноважень та у
спосіб, що передбачені Конституцією та
Приписами пункту 1.1 статті 1
Податкового кодексу України від 02
грудня 2010 року № 2755-VI (далі - ПК України)
визначено, що Податковий кодекс
України регулює відносини, що
виникають у сфері справляння податків
і зборів, зокрема, визначає вичерпний
перелік податків та зборів, що
справляються в Україні, та порядок їх
адміністрування, платників податків та
зборів, їх права та обов'язки,
компетенцію контролюючих органів,
повноваження і обов'язки їх посадових
осіб під час здійснення податкового
контролю, а також відповідальність за
порушення податкового законодавства.
З приписів пункту 61.1 статті 61 ПК
України встановлено, що податковий
контроль - це система заходів, що
вживаються контролюючими органами з
метою контролю правильності
нарахування, повноти і своєчасності
сплати податків і зборів, а також
дотримання законодавства з питань
проведення розрахункових та касових
операцій, патентування, ліцензування
та іншого законодавства, контроль за
дотриманням якого покладено на
Податковий контроль здійснюється
шляхом інформаційно-аналітичного
забезпечення діяльності органів
державної податкової служби (підпункт
62.1.2 пункту 62.1 статті 62 ПК України).
Статтею 72 ПК України визначено, що для
інформаційно-аналітичного
забезпечення діяльності державної
податкової служби використовується
інформація, що надійшла, зокрема, від
платників податків, у тому числі,
інформація про фінансово-господарські
операції платників податків, та
інформація, що міститься в податкових
деклараціях, розрахунках, інших
звітних документах. Для
інформаційно-аналітичного
забезпечення діяльності також
використовується інша інформація,
оприлюднена як така, що підлягає
оприлюдненню відповідно до
законодавства та/або добровільно чи за
запитом надана органу державної
податкової служби в установленому
законом порядку. Зібрана податкова
інформація та результати її
опрацювання використовуються для
виконання покладених на органи
державної податкової служби функцій та
Зустрічна звірка є однією із складових
інформаційно-аналітичного
забезпечення діяльності контролюючих
Пункт 73.5 статті 73 ПК України зазначає,
що з метою отримання податкової
інформації контролюючі органи мають
право проводити зустрічні звірки даних
суб'єктів господарювання щодо платника
Зустрічною звіркою вважається
співставлення даних первинних
бухгалтерських та інших документів
суб'єкта господарювання, що
здійснюється контролюючими органами з
метою документального підтвердження
господарських відносин з платником
податків та зборів, а також
підтвердження відносин, виду, обсягу і
якості операцій та розрахунків, що
здійснювалися між ними, для з'ясування
їх реальності та повноти відображення
в обліку платника податків.
Зустрічні звірки не є перевірками і
проводяться в порядку, визначеному
Кабінетом Міністрів України.
За результатами зустрічних звірок
складається довідка, яка надається
суб'єкту господарювання у десятиденний
Постановою Кабінету Міністрів України
від 27 грудня 2010 р. № 1232 затверджено
Порядок проведення органами державної
податкової служби зустрічних звірок та
наказом Державної податкової
адміністрації України від 22 квітня 2011
року № 236 затверджено Методичні
рекомендації щодо організації та
проведення органами державної
податкової служби зустрічних звірок,
якими визначено механізми дії
податкового органу у разі необхідності
здійснення такої звірки.
Відповідно до п. 4.6 таких рекомендацій,
за результатами проведення зустрічної
звірки складається Довідка про
результати проведення зустрічної
звірки у двох примірниках та
реєструється в Журналі реєстрації
довідок/актів не пізніше останнього
робочого дня терміну, відведеного для
проведення зустрічної звірки
відповідно до пункту 3.2 або 4.5
Методичних рекомендацій.
Водночас, відповідно до пункту 4.4
Методичних рекомендацій у разі
встановлення фактів, що не дають змогу
провести зустрічну звірку суб'єкта
господарювання, зокрема у зв'язку із
зняттям з обліку, встановленням
відсутності суб'єкта господарювання
та/або його посадових осіб за
місцезнаходженням (податковою
адресою), відповідальний підрозділ не
пізніше двох робочих днів від дати
надходження запиту складає Акт про
неможливість проведення зустрічної
звірки суб'єкта господарювання,
реєструє його у Журналі реєстрації
довідок про результати проведення
зустрічної звірки (актів про
неможливість проведення зустрічної
звірки суб'єкта господарювання, неявки
для підписання, відмови від писання
Довідки про результати проведення
зустрічної звірки) та вживає
відповідних заходів, передбачених
актами ДПС України. При подальшому
залученні суб'єкта господарювання
(посадових осіб суб'єкта
господарювання) до проведення
зустрічної звірки відповідальний
підрозділ органу ДПС забезпечує
проведення такої звірки.
Зі змісту викладеного випливає, що дії
з оформлення результатів зустрічної
звірки актом про неможливість
проведення зустрічної звірки не
створюють будь-яких правових наслідків
для позивача та віднесені до
компетенції відповідача. Проведення
зустрічних звірок є лише процедурним
заходом зі збору податковим органом
інформації щодо дотримання платником
податкового законодавства у рамках
податкового контролю.
Як випливає зі змісту статті 2 Кодексу
адміністративного судочинства України
до адміністративних судів можуть бути
оскаржені будь-які рішення, дії чи
бездіяльність суб'єктів владних
повноважень, які породжують, змінюють
або припиняють права та обов'язки у
сфері публічно-правових відносин,
вчинених ними при здійсненні владних
управлінських функцій на основі
законодавства, в тому числі на
виконання делегованих повноважень,
якщо позивач вважає, що цими рішеннями,
діями чи бездіяльністю його права чи
свободи порушені або порушуються,
створено або створюються перешкоди для
їх реалізації або мають місце інші
ущемлення прав чи свобод.
Таким чином, у контексті наведених
приписів до адміністративного суду
вправі звернутися кожна особа, яка
вважає, що її право чи охоронюваний
законом інтерес порушено чи
оспорюється, позаяк підставою для
звернення особи до суду з позовом є її
суб'єктивне уявлення, особисте
переконання в порушенні прав чи свобод.
Однак обов'язковою умовою здійснення
такого захисту судом є об'єктивна
наявність відповідного порушення
права або законного інтересу на момент
звернення до суду.
Таким чином, оскільки дії з проведення
зустрічних звірок та зі складення
зазначених актів не відповідають
критерію юридичної значимості, не
створюють для платника жодних правових
наслідків у вигляді виникнення, зміни
або припинення його прав та не
породжують для нього будь-яких
обов'язків, та враховуючи, що
податковий орган має законодавчо
визначене право на проведення таких
звірок, то дії щодо проведення
зустрічної звірки не можуть вважатись
Аналогічної правової позиції
дотримується і Вищий адміністративний
суд України в своїй постанові від 28.08.2014
За вказаних обставин, у суду відсутні
підстави до задоволення позовних вимог
щодо визнання протиправними дій
Державної податкової інспекції у
Дніпровському районі ГУ Міндоходів у м.
Києві, щодо проведення звірки,
результати якої оформлені актом «Про
неможливість проведення зустрічної
звірки ТОВ «ПОЛІСІСТЕМС», щодо
підтвердження господарських відносин
з платниками податків за період з
24.12.13р. по 30.04.2014р.» №367/26-53-22-01-15 від
У той же час, суд зазначає, що висновки
податкових перевірок (звірок) можуть
бути відображені контролюючим органом
у даних обліку платника податків
(картках особового рахунку,
інформаційних базах співставлення
податкового кредиту та податкових
З 01 січня 2013 року на підставі наказу ДПС
України «Про введення в експлуатацію
інформаційної системи «Податковий
Блок» від 24 грудня 2012 року №1197 введено
в дію АІС «Податковий блок».
Відповідно до п. 2.6 Методичних
рекомендацій щодо порядку взаємодії
між підрозділами органів державної
податкової служби при організації,
проведенні та реалізації матеріалів
перевірок платників податків,
затверджених наказом ДПС України від
31.10.2012 № 948, після впровадження
підсистеми "Податковий аудит" системи
"Податковий блок" форми, передбачені
додатками 1 - 9 до Методичних
рекомендацій, а також передбачені
Методичними рекомендаціями документи
складаються, ведуться та накопичуються
в електронному вигляді в підсистемі
"Податковий аудит" системи "Податковий
Працівники підрозділів, що здійснюють
(очолюють) перевірки, вносять необхідну
інформацію до інформаційної бази
результатів контрольно-перевірочної
роботи АС "Аудит" (підсистеми
"Податковий аудит" системи "Податковий
блок" - після її впровадження) на
кожному етапі організації, проведення
та реалізації матеріалів перевірок
(при направленні повідомлення платнику
податків про початок документальної
планової (невиїзної позапланової)
перевірки, оформленні направлення на
проведення перевірки, реєстрації акта
(довідки) перевірки (звірки), інших
складених актів (довідок), прийнятті та
направленні податкового
повідомлення-рішення, складанні
протоколів про адміністративне
правопорушення тощо - в день вчинення
відповідних дій, адміністративного або
судового оскарження грошового
зобов'язання, визначеного у прийнятих
податкових повідомленнях-рішеннях - в
день отримання відповідних документів
або отримання інформації в
установленому порядку (до підсистеми
"Податковий аудит" системи "Податковий
блок" додатково вноситься: наказ про
проведення перевірки; протокол
засідання постійної комісії із
розгляду спірних питань, заперечення
до акта перевірки, висновок і відповіді
на такі заперечення; додатково
приєднуються акти в електронному
вигляді з усіма передбаченими
додатками, інші визначені підсистемою
У випадку якщо перевірку здійснювали
(очолювали) працівники іншого органу
ДПС, такими працівниками
забезпечується складання та надання не
пізніше наступного робочого дня органу
ДПС, де на обліку перебуває платник
податків, необхідної інформації для
внесення до інформаційної бази
результатів контрольно-перевірочної
роботи АС "Аудит" (підсистеми
"Податковий аудит" системи "Податковий
блок" - після її впровадження) та інших
баз даних органів ДПС.
Відповідні підрозділи органу ДПС, на
обліку в якому перебуває платник
податків, забезпечують внесення до
інформаційних баз даних відповідної
інформації та даних не пізніше
наступного робочого дня з дня
отримання, а також вжиття заходів щодо
своєчасного погашення платником
податків донарахованих перевіркою сум
податкових зобов'язань із відповідним
повідомленням органу ДПС, що
здійснював (очолював) перевірку, про
результати апеляційного узгодження, а
також повноту і своєчасність їх сплати.
На підставі проведених перевірок
підрозділи органу ДПС, який проводив
(очолював) перевірку, узагальнюють
інформацію про виявлені схеми ухилень
від оподаткування або мінімізації
податкових зобов'язань (у випадку їх
виявлення) та вносять їх до АС "Реєстр
схем і елементів ухилення".
У той же час, як вбачається з
адміністративного позову, позивач
вимог щодо зобов'язання відповідача
вчинити дії пов'язані з використанням
системи «Податковий блок» не заявляв.
Натомість, ним було заявлено вимогу
щодо зобов'язання ДПІ у Дніпровському
районі ГУ Міндоходів у м. Києві
виключити з ІС «Зустрічні звірки»
інформацію щодо проведеної зустрічної
звірки № 367/26-53-22-01-15 від 25.06.2014р.
Щодо вказаної вимоги, суд зазначає
Як було зазначено вище організація та
проведення органами державної
податкової служби зустрічних звірок
регулюється Методичними
рекомендаціями, затвердженими наказом
Державної податкової адміністрації
України від 22 квітня 2011 року № 236.
Відповідно до змісту вказаних
Методичних рекомендацій для
налагодження дієвої системи обміну
документами між органами ДПС, їх обліку
та збереження передбачається
використання ІС «Зустрічні звірки», за
допомогою якої направляються запити на
проведення зустрічних звірок,
відповіді на них разом з
напрацьованими матеріалами тощо.
Матеріали проведеної звірки також
підлягають направленню органу
ініціатору за допомогою ІС «Зустрічні
звірки», а у разі непідтвердження
господарських відносин - належним
чином завірені копії відповідних
матеріалів одночасно надсилаються
поштою із повідомленням про вручення.
Як вбачається з матеріалів справи,
заходи щодо проведення зустрічної
звірки проводилися відповідачем за
власною ініціативою.
Отже, факту використання ДПІ у
Дніпровському районі ГУ Міндоходів у м.
Києві інформації отриманої внаслідок
проведених заходів по зустрічній
звірці позивача, яка оформлена Актом №
367/26-53-22-01-15 від 25.06.2014р. не встановлено.
Відповідних належних та допустимих
доказів щодо використання такої
інформації у зазначеній інформаційній
системі не надано і позивачем.
За таких обставин, виходячи з меж
заявлених позовних вимог, системного
аналізу положень чинного
законодавства України та матеріалів
справи, суд дійшов висновку про
відсутність підстав для задоволення
позову в частині зобов'язання ДПІ у
Дніпровському районі ГУ Міндоходів у м.
Києві виключити з ІС «Зустрічні
звірки» інформацію щодо проведеної
зустрічної звірки № 367/26-53-22-01-15 від
Частиною 3 статті 2 Кодексу
адміністративного судочинства України
передбачено, що у справах щодо
оскарження рішень, дій чи
бездіяльності суб'єктів владних
повноважень адміністративні суди
перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони:
на підставі, у межах повноважень та у
спосіб, що передбачені Конституцією та
законами України; з використанням
повноваження з метою, з якою це
повноваження надано; обґрунтовано,
тобто з урахуванням усіх обставин, що
мають значення для прийняття рішення
(вчинення дії); безсторонньо
(неупереджено); добросовісно;
розсудливо; з дотриманням принципу
рівності перед законом, запобігаючи
несправедливій дискримінації;
пропорційно, зокрема з дотриманням
необхідного балансу між будь-якими
несприятливими наслідками для прав,
свобод та інтересів особи і цілями, на
досягнення яких спрямоване це рішення
(дія); з урахуванням права особи на
участь у процесі прийняття рішення;
своєчасно, тобто протягом розумного
Відповідно до ч. 1 ст. 9 Кодексу
адміністративного судочинства
України, суд при вирішенні справи
керується принципом законності,
відповідно до якого: суд вирішує справи
відповідно до Конституції та законів
України, а також міжнародних договорів,
згода на обов'язковість яких надана
Верховною Радою України; суд
застосовує інші нормативно-правові
акти, прийняті відповідним органом на
підставі, у межах повноважень та у
спосіб, передбачені Конституцією та
Згідно ст. ст. 69, 70 Кодексу
адміністративного судочинства
України, доказами в адміністративному
судочинстві є будь-які фактичні дані,
на підставі яких суд встановлює
наявність або відсутність обставин, що
обґрунтовують вимоги і заперечення
осіб, які беруть участь у справі, та
інші обставини, що мають значення для
правильного вирішення справи.
Ці дані встановлюються судом на
підставі пояснень сторін, третіх осіб
та їхніх представників, показань
свідків, письмових і речових доказів,
висновків експертів.
Докази суду надають особи, які беруть
участь у справі. Суд може запропонувати
надати додаткові докази або
витребувати додаткові докази за
клопотанням осіб, які беруть участь у
справі, або з власної ініціативи.
Належними є докази, які містять
інформацію щодо предмету доказування.
Суд не бере до розгляду докази, які не
стосуються предмету доказування.
Відповідно до ч. 1 ст. 71 Кодексу
адміністративного судочинства
України, кожна сторона повинна довести
ті обставини, на яких ґрунтуються її
вимоги та заперечення, крім випадків,
встановлених статтею 72 цього Кодексу.
Згідно з ч. 2 ст. 71 Кодексу
адміністративного судочинства
України, в адміністративних справах
про протиправність рішень, дій чи
бездіяльності суб'єкта владних
повноважень обов'язок щодо доказування
правомірності свого рішення, дії чи
бездіяльності покладається на
відповідача, якщо він заперечує проти
адміністративного позову.
Під час розгляду справи доводи
позивача були спростовані.
Натомість відповідачем доведено
правомірність його дій.
Враховуючи вищезазначене, суд
всебічно, повно та об'єктивно, за
правилами, встановленими ст. 86 Кодексу
адміністративного судочинства
України, перевіривши наявні у справі
докази та заслухавши пояснення
представників сторін, вважає, що
позовні вимоги є необґрунтованими, а
тому в задоволенні адміністративного
позову необхідно відмовити повністю.
Враховуючи положення ст. 94 Кодексу
адміністративного судочинства
України, відшкодування судового збору
позивачу не підлягає.
Керуючись ст. ст. 69-71, ст. 94, ст. ст. 158-163,
ст. 167, ст. 254 Кодексу адміністративного
судочинства України, суд, -
П О С Т А Н О В И В:
1. В задоволенні адміністративного
позову Товариства з обмеженою
відповідальністю «ПОЛІСІСТЕМ»
Постанова набирає законної сили
відповідно до ст. 254 Кодексу
адміністративного судочинства України
та може бути оскаржена до суду
апеляційної інстанції протягом десяти
днів за правилами, встановленими ст. ст.
185-187 КАС України, шляхом подання через
суд першої інстанції апеляційної
скарги.

Суддя І.М. Погрібніченко

Повний текст постанови виготовлений та
підписаний 06.10.2014 р.