Справа № 820/13550/14
Суддя: Горшкова О.О.
Дата ухвалення: 2014-10-14 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Харківський окружний адміністративний
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

Харків

14 жовтня 2014 р.
№ 820/13550/14

Харківський окружний адміністративний
суд у складі:

головуючого - судді - Горшкової О.О.,

при секретарі судового засідання -
Сальниковій Г.А.,

за участю представників сторін:позивач
- ОСОБА_1, представник відповідача -
Цимбалюк С.В., відповідач - Путілов С.Г.,
третя особа - не прибув,

розглянувши у відкритому судовому
засіданні в приміщенні суду в м.
Харкові адміністративну справу за
позовом ОСОБА_1 до Територіального
управління Державної служби гірничого
нагляду та промислової безпеки України
у Харківській області, 3- тя особа
Виконуючий обов`язки начальника
Територіального управління Державної
служби гірничого нагляду та
промислової безпеки України у
Харківській області Олійник Юрій
Станіславович про визнання дій
незаконними та скасування наказу,-

В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_1 звернувся до суду із позовом до
Територіального управління Державної
служби гірничого нагляду та
промислової безпеки України, 3- тя особа
Виконуючий обов`язки начальника
Територіального управління Державної
служби гірничого нагляду та
промислової безпеки України у
Харківській області Олійник Юрій
Станіславович , в якому просить суд:
визнати незаконним та скасувати наказ
№ 99-к від 11.06.2014року "Про притягнення до
дисциплінарної відповідальності
головного державного інспектора з
охорони праці державної інспекції
нагляду в агропромисловому комплексі
та у соціально-культурній сфері ОСОБА_1"
та зобов`язати Територіальне
управління Державної служби гірничого
нагляду та промислової безпеки України
здійснити нарахування та виплату
ОСОБА_1 надбавки до заробітної плати за
червень 2014року і премії за цей період.

В обґрунтування позовної заяви
позивач послався на те, що обставинами,
які обумовили звернення до суду із
вказаним позовом, є те, що до позивача,
за результатами закінчення службового
розслідування за фактом порушення
вимог Положення про організацію та
здійснення державного гірничого
нагляду, державного нагляду (контролю)
у сфері промислової безпеки та охорони
праці в системі Держгірпромнагляду
України, необґрунтовано застосовано
заходи дисциплінарного реагування,
шляхом постановлення Наказу № 99-к від
11.06.2014року та позбавлення надбавки та
премії до заробітної плати за червень
2014року.

Представник відповідача, заперечуючи
проти позову, зазначив, що позовні
вимоги є необґрунтованими та
незаконними. В обґрунтування зазначив,
що притягнення ОСОБА_1 до
дисциплінарної відповідальності
здійснено з дотриманням вимог чинного
законодавства. Так, з боку позивача
були допущені порушення порядку
повідомлення про початок здійснення
перевірок, зроблено розсилку актів
перевірок рекомендованими листами без
зазначення про відмову суб`єкта
господарювання в підписанні акту та
номеру рекомендованого листа, а також
дати його відправлення, до змісту актів
внесено, як зауваження, порушення, що не
належить до повноважень
Держгірпромнагляду, а також виявлені
порушення в оформленні результатів
таких перевірок, на підставі чого
позовні вимоги не підлягають
задоволенню.

У судовому засіданні 14.10.2014року
представники позивача та відповідача
підтримали свої правові позиції по
справі.

Представник третьої особи, належним
чином повідомлений про дату, час та
місце розгляду справи, у зазначене
судове засідання не прибув.

Суд, заслухавши пояснення
представників сторін, дослідивши
матеріали справи, проаналізувавши
докази у їх сукупності, вважає, що позов
підлягає частковому задоволенню з
наступних підстав.

Як вбачається з матеріалів справи,
ОСОБА_1 працює в Територіальному
управлінні Державної служби гірничого
нагляду та промислової безпеки України
у Харківській області на посаді
головного інспектора з охорони праці
державної інспекції нагляду в
агропромисловому комплексі та у
соціально-культурній сфері.

Наказом № 99-к від 11.06.2014року головного
інспектора з охорони праці державної
інспекції нагляду в агропромисловому
комплексі та у соціально-культурній
сфері. ОСОБА_1 притягнено до
дисциплінарної відповідальності
шляхом оголошення догани та
позбавлення надбавки і премії за
червень 2014року.

Як вбачається зі змісту оскаржуваного
наказу, підставою для його прийняття
слугували результати проведення
службового розслідування по фактах
перевірки дії ОСОБА_1 під час
проведення ним планових перевірок
Харківської гімназії № 144, ХЗОШ № 84,
ХЗОШ № 111 ТА ХЗОШ № 128, відповідно до
яких встановлено факт порушення
процедури проведення перевірок та
оформлення їх результатів, зокрема не
оформлено належним чином акт
проведення перевірки ХЗОШ № 84. Окрім
того. ОСОБА_1 під час перевірки одного з
навчальних закладів, за поясненнями
директора, вів себе нервово та
агресивно, погрожуючи санкціями, які не
були застосовані, з чого вбачається
порушення позивачем етики державного
службовця.

Позивач, не погодившись із прийнятим
спірним наказом, звернувся до суду із
даним позовом.

Суд, перевіряючи правомірність
прийняття спірного наказу, дійшов
висновку про наступне.

Перевіряючи обґрунтованість висновків
Територіального управління Державної
служби гірничого нагляду та
промислової безпеки України у
Харківській області, та як наслідок
правомірність винесення оскаржуваного
наказу № 99-к від 11.06.2014року, суд дійшов
висновку про наступне.

Відповідно до п. 15 ч. 1 ст. 3 Кодексу
адміністративного судочинства України
(далі - КАС України) публічна служба - це
діяльність на державних політичних
посадах, професійна діяльність суддів,
прокурорів, військова служба,
альтернативна (невійськова) служба,
дипломатична служба, інша державна
служба, служба в органах влади
Автономної Республіки Крим, органах
місцевого самоврядування. Будь-яка
публічна служба є державною службою.

Правовідносини, пов'язані з
проходженням публічної служби в
системі органів державної служби
гірничого нагляду та промислової
безпеки України, регулюються
законодавством у сфері проходження
служби, а саме Законом України "Про
державну службу", Порядком проведення
службового розслідування стосовно
державних службовців, затвердженим
постановою Кабінету Міністрів України
від 13.06.2000року № 950, Положенням про
організацію та здійснення державного
гірничого нагляду, державного нагляду
(контролю) у сфері промислової безпеки
та охорони праців системі
Держгірпромнагляду України,
затвердженого наказом Міністерства
надзвичайних ситуацій України № 826 від
11.08.2011року.

За Конституцією України державна
служба, до якої відноситься і служба в
органах Держгірпромнагляду України, є
єдиною за своїми основами (пункт 12
частини першої статті 92). Законодавство
України стосовно державної служби,
визначаючи загальні засади діяльності
та статус державних службовців, які
працюють в державних органах та їх
апараті, спрямоване на підвищення
ефективності державної служби, добір
компетентних і відданих справі кадрів,
що досягається у тому числі і окремими
заходами, а саме - встановленням
додаткових, крім передбачених
законами, процедур відбору громадян на
державну службу та вимог, які
висуваються до них, шляхів просування
по службі, умов оплати праці державних
службовців, підвищений рівень їх
відповідальності у разі порушення
дисципліни тощо.

Відповідно до ст.1 Закону України " Про
державну Службу України", державна
служба в Україні - це професійна
діяльність осіб, які займають посади в
державних органах та їх апараті щодо
практичного виконання завдань і
функцій держави та одержують заробітну
плату за рахунок державних коштів. Ці
особи є державними службовцями і мають
відповідні службові повноваження.

Згідно ч.1 ст.14 Закону, дисциплінарні
стягнення застосовуються до
державного службовця за невиконання чи
неналежне виконання службових
обов'язків, перевищення своїх
повноважень, порушення обмежень,
пов'язаних з проходженням державної
служби, а також за вчинок, який порочить
його як державного службовця або
дискредитує державний орган, в якому
він працює.

Суд наголошує, що ст.147 КЗпП
передбачено, що за порушення трудової
дисципліни до працівника може бути
застосовано тільки один з таких
заходів стягнення: 1) догана; 2)
звільнення. Законодавством, статутами
і положеннями про дисципліну можуть
бути передбачені для окремих категорій
працівників й інші дисциплінарні
стягнення.

Стосовно обґрунтованості застосування
до позивача заходів дисциплінарного
стягнення, суд зазначає наступне.

Як було встановлено під час розгляду
справи, на адресу Територіально
управління Держгірпромнагляду
надійшов лист Управління освіти
адміністрації Московського району
Харківської міської ради від 30.05.2014року
№ 2210, в якому викладались зауваження
щодо проведення планової перевірки
головним державним інспектором з
охорони праці державної інспекції
нагляду в агропромисловому комплексі
та у соціально-культурній сфері ОСОБА_1
Харківської гімназії № 144, ХЗОШ № 84,
ХЗОШ № 111 та ХЗОШ № 128.

З огляду на вищезазначену інформація,
наказом теруправлінння від 03.06.2014року
№ 93-к була створена комісія з метою
проведення службового розслідування
по фактах перевірки дій ОСОБА_1 під час
проведення перевірок Харківської
гімназії № 144, ХЗОШ № 84, ХЗОШ № 111 та
ХЗОШ № 128. У вищевказаному наказі
встановлено строк до 06.06.2014року для
надання акту службового розслідування
та прийняття рішення.

Наказом від 06.06.2014року № 97-к, продовжено
термін службового розслідування до
17.06.2014року.

06.06.2014року, складно акт службового
розслідування по факту перевірки дій
головного державного інспектора з
охорони праці державної інспекції
нагляду в агропромисловому комплексі
та у соціально-культурній сфері ОСОБА_1,
з яким позивач ознайомився 11.06.2014року.

Відповідно до змісту вказаного акту,
комісія прийшла до висновку, що
перевірку освітніх закладів
Московського району було здійснено з
численними порушеннями, а саме:
повідомлення вручено з запізненням;
узгоджені з директорами терміни
перевірки в гімназії № 144 та школі № 84
переносились; перевірка в школі № 84
безпідставно не була завершена, акт не
складений; процедура врученням актів
була порушена і виконана із
запізненням; до змісту актів внесено,
як зауваження, порушення, що не
належить до повноважень
Держгірпромнагляду. Також, в діях
ОСОБА_1 під час проведення перевірки
гімназії № 144, за поясненнями
директора, вбачаються ознаки порушення
етики державного службовця. З огляду
на виявлені порушення, комісія
рекомендувала розглянути питання щодо
притягнення ОСОБА_1 до дисциплінарної
відповідальності.

11.06.2014року Наказом № 99-к позивача
притягнуто до дисциплінарної
відповідальності - оголошено догану та
не нараховано надбавку і премію за
червень 2014 року; попереджено про
необхідність дотримання етики
поведінки державного службовця під час
здійснення заходів державного нагляду.

Досліджуючи суть виявлених
відповідачем порушень, які були
підставою для прийняття оскаржуваного
наказу судом встановлено наступне.

Так, згідно п. 1 наказу № 99-к від
11.06.2014року вбачається, що порушення
позивача полягали у тому, що
повідомлення вручено в термін менше
ніж за 10 днів до початку перевірок;
процедура вручення актів була порушена
і виконана із запізненням на 2-3 дні
після закінчення перевірки; зроблено
розсилку актів перевірок
рекомендованими листами без
зазначенням про відмову суб'єкта
господарювання в підписанні акту та
номеру рекомендованого листа, а також
дату його відправлення; до змісту актів
внесено, як зауваження, порушення, що не
належать до повноважень
Держгірпромнагляду.

Не проведено (не оформлено акт
проведення перевірки) ХЗШО № 84 без
наявних на то підстав: доповідна на ім'я
начальника інспекції датована 03.06.2014
року та не має візи і вхідних
реквізитів інспекції. Та у будь - який
іншій формі не зафіксовано відмову
суб'єкта господарювання і допущенні
інспектора до перевірки (акт, запис на
направлення).

Відповідно до приписів ч.6 ст.7 Закону
України «Про основні засади державного
нагляду (контролю) у сфері
господарської діяльності» за
результатами здійснення планового або
позапланового заходу посадова особа
органу державного нагляду (контролю), у
разі виявлення порушень вимог
законодавства, складає акт.

Посадова особа органу державного
нагляду (контролю) зазначає в акті стан
виконання вимог законодавства
суб'єктом господарювання, а в разі
невиконання - детальний опис
виявленого порушення з посиланням на
відповідну вимогу законодавства, який
повинен містити такі відомості: дату
складення акта; тип заходу (плановий
або позаплановий); вид заходу
(перевірка, ревізія, обстеження, огляд
тощо); предмет державного нагляду
(контролю); найменування органу
державного нагляду (контролю), а також
посаду, прізвище, ім'я та по батькові
посадової особи, яка здійснила захід;
найменування юридичної особи або
прізвище, ім'я та по батькові фізичної
особи - підприємця, щодо діяльності
яких здійснювався захід.

В останній день перевірки два
примірники акта підписуються
посадовими особами органу державного
нагляду (контролю), які здійснювали
захід, та суб'єктом господарювання або
уповноваженою ним особою, якщо інше не
передбачено законом. Якщо суб'єкт
господарювання не погоджується з
актом, він підписує акт із
зауваженнями. Зауваження суб'єкта
господарювання щодо здійснення
державного нагляду (контролю) є
невід'ємною частиною акта органу
державного нагляду (контролю).

Відповідно до п. 2.24 Положення про
організацію та здійснення державного
гірничого нагляду, державного нагляду
(контролю) у сфері промислової безпеки
та охорони праці в системі
Держгірпромнагляду України,
затвердженого Наказом Міністерства
надзвичайних ситуацій України 11.08.2011 N
826, у разі відмови керівника суб'єкта
господарювання або уповноваженої ним
особи підписати акт посадова особа
Держгірпромнагляду України вносить до
такого акта відповідний запис. При
цьому один примірник акта
направляється суб'єкту господарювання
рекомендованим листом, а на другому
примірнику проставляються відповідний
вихідний номер листа, яким було
відправлено акт, та дата направлення.

Другий примірник акта протягом трьох
років зберігається у підрозділі
Держгірпромнагляду України, що
здійснював перевірку.

Посилання відповідача про порушення
строків закінчення процедури
проведення перевірки в школі № 84
інспектором ОСОБА_1., спростовуються
наявними в матеріалах справи доказами
правомірності проведення позивачем
відповідних заходів з метою виконання
обов`язку щодо перевірки
вищезазначеного навчального закладу,
зокрема: повідомлення про проведення
планової перевірки суб`єкта
господарювання від 28.04.2014ркоу №
08-01-26.02/2212-ПН, направлене шляхом
телефонограми 06.05.2014року, направлення
на проведення перевірки від 12.05.2014року
№ 08-01-26-02/2328-ПН із зазначенням періоду
проведення майбутньої з 19.05.2014року по
30.05.2014року; акти про не допуск до
проведення перевірки Харківської
загальноосвітньої школи 1-Ш ступенів №
82 Харківської міської ради Харківської
області від 29.05.2014 року; доповідна
записка, складена позивачем на ім'я
Заступника начальника Державної
інспекції нагляду в агропромисловому
комплексі та у соціально - культурній
сфері Держгірпромнагляду України у
харківській області ОСОБА_8 про відмову
у допуску до перевірки

Окрім того, в процесі розгляду справи
судом було встановлено, що підставою
неможливості вручення суб'єкту
господарювання (ХЗОШ № 84) акту
перевірки № 08-02-11/10 від 30.05.2014 року та
направлення останнього вказаному
господарюючому суб'єкту
рекомендованим повідомлення про
вручення поштового відправлення 31.05.2014
року 284), була особиста відмова
директора вказаної загальноосвітньої
школи від підписання зазначеного акту.

Також позивачем було надано пояснення,
з яких вбачається, що доповідна записка
про відмову у допуску до перевірки
суб'єкта господарювання (ХЗОШ № 84) було
отримана відповідачем 02.06.2014 року -
тобто у перший робочий день, коли
позивач фактично міг реалізувати
обов'язок щодо повідомлення
керівництва за даним фактом та
сприянню для інформування відповідних
структур за зазначеним фактом.

Як вбачається з доповідної записки
ОСОБА_8 на адресу голови комісії зі
службового розслідування ОСОБА_9,
ОСОБА_8 було відомо про факт не допуску
ОСОБА_1 до проведення перевірки
суб`єкта господарювання, проте
враховуючи підготовку звіту та
додатків за місяць, а також те, що т.в.о.
начальника інспекції ОСОБА_10 в
відпустці до 10.06.2014року, останнім було
прийнято рішення про інформування
начальника за вказаним фактом після
виходу останнього з відпустки.

Окрім того, факт отримання Заступником
начальника Державної інспекції
нагляду в агропромисловому комплексі
та у соціально - культурній сфері
Держгірпромнагляду України у
харківській області ОСОБА_8 доповідної
записки ОСОБА_1 про відмову у допуску до
перевірки, спростовує посилання
відповідача у п. 1 спірного наказу про
незафіксування відмови суб'єкта
господарювання в допуску інспектора до
перевірки. Також, в п. 1 наказу № 99-к від
11.06.2014 року відповідач посилається на
те, що доповідна на його ім'я була
датована 03.06.2014 року, однак
безпосередня доповідна записка ОСОБА_8
на адресу голови комісії зі службового
розслідування ОСОБА_9 спростовує
вказані обставини та свідчить про
помилкові та документально не
підтверджені висновки.

Щодо висновків комісії про
неправомірне внесення до змісту актів,
як зауважень, порушень, що не належать
до Держгірпромнагляду, суд вважає за
потрібне зауважити, що в акті
службового розслідування зроблено
висновок, відповідно до якого мають
місце порушення зі сторони ОСОБА_1, які
вказують на недостатній професійний
рівень державного інспектора. Як
вбачається зі змісту акту службового
розслідування, комісія прийшла до
такого висновку, у зв`язку з внесення
до актів і приписів 4 пунктів з питань
організації нагляду за технічним
станом будівель та споруд, їх
паспортизації, які не відносяться до
повноважень Держгірпромнагляду, з
огляду на положення керівного листа
Держгірпромнагляду від 17.04.2014року №
3057/0/4.2-6/6/14. Проте суд вважає за
необхідне зазначити, що представник
відповідача у своїх запереченням
вказує, що вищезазначений лист має суто
інформаційний характер.

Додатково суд зауважує, що комісією не
зазначено, які саме конкретно
визначені пункти не правомірно внесені
перевіряючим до актів перевірки, а
зроблено лише узагальнюючий висновок.

Окрім того, п. 2.1. 5. Посадової інструкції
Головного державного інспектора
державної інспекції з нагляду в
агропромисловому комплексі та
соціально-культурній сфері ОСОБА_1
прямо передбачає обов`язок, а не право,
здійснювати нагляд за технічним станом
і безпечною експлуатацією будівель та
споруд. Як вбачається з матеріалів
справи, ні доказів внесення будь-яких
змін до вказаної посадової інструкції
до проведення перевірок суб`єктів
господарювання, відповідачем не
надано, ні будь-яких пояснень щодо
вказаних обставин відповідачем не
надано ані в своїх запереченнях, ані
під час розгляду справи.

Таким чином, судом не вбачається, а
відповідачем у ході судових засідань
не доведено, наявність факту порушень
зі сторони перевіряючого ОСОБА_1, які
вказуються на недостатній професійний
рішень інспектора у формуванні
виявлених порушень, з огляду на
виконання ним своїх обов`язки, які
безпосередньо передбачені посадовою
інструкцією.

Щодо решти порушень, виявлених під час
службового розслідування, та
відображених у п. 2 та п. 3 наказу № 99-к
від 11.06.2014 року, судом встановлено, що
вони не були підставою для притягнення
позивача до дисциплінарної
відповідальності. Вказані обставини
були зазначені представником
відповідача у судовому засіданні 14.10.2014
року, згідно яких вказаний
оскаржуваний наказ лише містить
посилання на вказані порушення без
застосування до позивача відповідних
правових наслідків.

Окрім того, відповідач ні в своїх
запереченнях, ні в ході судових
засідань, не зазначив, які конкретно
визначені норми права порушують
вищезазначені обставини, а Порядок № 950
не містить як прямих вказівок на
конкретний період часу, протягом якого
слід здійснювати перевірку об`єктів,
так і посилання на відповідні санкції
за порушення таких термінів.

Враховуючи вищевикладене, суд
приходить до висновку, що відповідач не
обґрунтував та не довів суду належними
та допустимими доказами виявлених під
час службового розслідування порушень
позивачем вимог Положення про
організацію та здійснення державного
гірничого нагляду, державного нагляду
(контролю) у сфері промислової безпеки
та охорони праці в системі
Держгірпромнагляду України в
здійсненні перевірки освітніх
закладів, які були підставою для
притягнення позивача до
дисциплінарної відповідальності та
прийняття оскаржуваного наказу.

Згідно положень Порядку проведення
службового розслідування стосовно
осіб, уповноважених на виконання
функцій держави або місцевого
самоврядування, затвердженого
Постановою Кабінету Міністрів України
від 13.06.2000 року N 950 (надалі-Порядок № 950),
стосовно осіб, уповноважених на
виконання функцій держави або
місцевого самоврядування, може бути
проведено службове розслідування,
зокрема, у разі невиконання або
неналежного виконання ними службових
обов'язків, перевищення своїх
повноважень, що призвело до людських
жертв або заподіяло значну матеріальну
чи моральну шкоду громадянинові,
державі, підприємству, установі,
організації чи об'єднанню громадян.

Рішенням щодо проведення службового
розслідування визначається голова
комісії з проведення службового
розслідування, інші члени комісії, мета
і дата початку та закінчення
службового розслідування. Термін
службового розслідування не може
перевищувати двох місяців.(п.3 Порядоку
№ 950).

Відповідно до п.8 Порядку № 950, за
результатами службового розслідування
члени комісії складають акт, у якому
зазначаються: факти і суть звинувачень
або підозри, які стали підставою для
проведення службового розслідування,
посада, прізвище, ім'я та по батькові,
рік народження, освіта, термін служби у
органі державної влади і перебування
на займаній посаді особи,
уповноваженої на виконання функцій
держави або місцевого самоврядування,
стосовно якої проведено службове
розслідування, результати щорічної
оцінки виконання особою, уповноваженою
на виконання функцій держави або
місцевого самоврядування, покладених
на неї завдань та обов'язків, види
заохочення та дисциплінарного
стягнення, а також ступінь участі у
виконанні окремих доручень (завдань);
заяви, клопотання, пояснення та
зауваження особи, уповноваженої на
виконання функцій держави або
місцевого самоврядування, стосовно
якої проведено службове розслідування,
обґрунтована інформація про їх
відхилення чи задоволення; висновки
службового розслідування, обставини,
що пом'якшують або обтяжують
відповідальність, причини та умови, що
призвели до порушення, вжиті або
запропоновані заходи для їх усунення
чи обставини, що знімають з особи,
уповноваженої на виконання функцій
держави або місцевого самоврядування,
безпідставні звинувачення або підозру;
обґрунтовані пропозиції щодо усунення
виявлених порушень та притягнення у
разі необхідності винних осіб до
відповідальності згідно із
законодавством. У разі прийняття
рішення щодо притягнення особи,
уповноваженої на виконання функцій
держави або місцевого самоврядування,
до відповідальності комісія пропонує
вид дисциплінарного стягнення,
передбаченого законодавством. Під час
визначення виду дисциплінарного
стягнення члени комісії повинні
враховувати ступінь тяжкості
вчиненого проступку і заподіяну ним
шкоду, обставини, за яких вчинено
проступок, і попередню роботу
працівника.

Члени комісії мають право викласти
свою окрему думку, про що до акта
додається відповідний документ.

З аналізу вказаної норми права
випливає, що рішення комісії по
службовому розслідуванню про
застосування до ОСОБА_1
дисциплінарного стягнення у вигляді
догани за неналежне виконання своїх
посадових обов'язків та порушення
трудової дисципліни носить
рекомендаційний характер, та не є
безумовною підставою для застосування
до позивачки дисциплінарного
стягнення.

Положеннями cт. 149 КЗпП України
передбачено, до застосування
дисциплінарного стягнення власник або
уповноважений ним орган повинен
зажадати від порушника трудової
дисципліни письмові пояснення.

За кожне порушення трудової дисципліни
може бути застосовано лише одне
дисциплінарне стягнення. При обранні
виду стягнення власник або
уповноважений ним орган повинен
враховувати ступінь тяжкості
вчиненого проступку і заподіяну ним
шкоду, обставини, за яких вчинено
проступок, і попередню роботу
працівника.

Відповідно до чинного законодавства -
дисциплінарна відповідальність
державного службовця полягає в
накладенні передбачених законом
дисциплінарних стягнень за порушення
ним службової дисципліни. Порушенням
службової дисципліни вважається
протиправне, неналежне виконання
працівником трудових обов'язків.
Підставою дисциплінарної
відповідальності є дисциплінарний
проступок, до складу якого традиційно
включається суб'єкт, суб'єктивна
сторона, об'єкт і об'єктивна сторона.

Суб'єктом дисциплінарного проступку є
особа, яка перебуває у трудових
правовідносинах з відповідачем.

Суб'єктивну сторону дисциплінарного
проступку характеризує вина і виступає
в двох формах: умислу чи необережності.

В усіх випадках наявності вини
спільним і обов'язковим її елементом є
усвідомлення особою протиправності
свого діяння, якщо ж немає усвідомлення
немає і вини.

Об'єктивна сторона дисциплінарного
проступку складається з протиправної
поведінки суб'єкта, шкідливих
наслідків та причинного зв'язку між
ними і поведінкою правопорушника.

Протиправність поведінки полягає в
порушенні трудових обов'язків,
закріплених нормами трудового права:
КЗпП, правилами внутрішнього трудового
розпорядку, статутами, положеннями,
посадовими інструкціями, а також у
порушенні або невиконанні наказів і
розпоряджень власника, уповноваженої
ним адміністрації.

Загальним об'єктом дисциплінарного
проступку є дисципліна праці.
Дисциплінарне стягнення - це
передбачена законом міра примусу, що
застосовується певним органом до
працівника, який порушив трудову
дисципліну.

При притягненні до дисциплінарної
відповідальності слід обов'язково
встановлювати чи був насправді факт
порушення трудової дисципліни, в якій
формі вини проявилось порушення
трудової дисципліни, причини, що
спонукали працівника вчинити
дисциплінарний проступок, обставини,
за яких його вчинено.

Наказ про притягнення до
дисциплінарної відповідальності
працівника, повинен бути винесений
органом, якому надано право прийняття
на роботу (обрання, затвердження і
призначення на посаду) працівника
безпосередньо за виявленням проступку,
але не пізніше одного місяця з дня його
виявлення, не рахуючи часу звільнення
працівника від роботи у зв'язку з
тимчасовою непрацездатністю або
перебування його у відпустці, та не
пізніше шести місяців з дня вчинення
проступку.

До застосування дисциплінарного
стягнення вказаний орган повинен
зажадати від порушника трудової
дисципліни письмові пояснення з тим,
щоб при прийнятті відповідного рішення
врахувати ступінь тяжкості вчиненого
проступку і заподіяну шкоду, обставини,
за яких вчинено проступок, і попередню
роботу працівника.

При обранні виду стягнення власник або
уповноважений ним орган повинен
враховувати ступінь тяжкості
вчиненого проступку і заподіяну ним
шкоду, обставини, за яких вчинено
проступок, і попередню роботу
працівника.

Частиною 2 cт. 19 Конституції України
встановлено, що органи державної влади,
їх посадові особи зобов'язані діяти
лише на підставі, в межах повноважень
та у спосіб що передбачено
Конституцією України та законами
України.

Суд також зазначає, що незважаючи на
вимоги закону, відповідачем фактично
не перевірялася та не оцінювалася
робота позивача на займаній посаді, не
враховувались професійні якості, строк
перебування на посаді і т.п.

Окрім того, наказ про притягнення до
дисциплінарної відповідальності
повинен, крім іншого, містити чітке
формулювання суті та обставин вчинення
допущеного працівником проступку,
підстав прийняття рішення про
притягнення його до дисциплінарної
відповідальності із вказівкою у
необхідному випадку на час вчинення та
час виявлення самого проступку, а також
обґрунтування обрання певного виду
стягнення, який застосовується до
порушника, з урахуванням передбачених
у законі обставин.

Однак, оскаржуваний наказ № 99-к не
містить чіткого і конкретного
формулювання як суті, так і обставин
вчинення певного дисциплінарного
проступку і які саме негативні
наслідки настали для установи, і яким
чином це вплинуло на стабільність
роботи установи.

Оскаржуваний наказ лише містить
перелік недотримання позивачем вимог
Положення № 826, які викладені в
узагальненій формі.

Таким чином, суд приходить до висновку,
що оголошення позивачу
дисциплінарного стягнення у вигляді
догани без посилання на порушення
конкретних пунктів посадової
інструкції та не наведення суті
порушення посадових обов'язків
суперечить вимогам cт. 147 КЗпП України.

Наведені обставини свідчать, що наказ
№ 99-к про притягнення ОСОБА_1 до
дисциплінарної відповідальності,
виданий з порушенням зазначених вимог
закону.

Проаналізувавши вищевикладені
обставини, приймаючи до уваги те, що
суб'єктами владних повноважень не
доведено суду належними та допустимими
доказами факту правомірності
застосування до позивача заходу
дисциплінраного стягнення у вигляді
догани, а оскаржуваний наказ виданий
необґрунтовано, без врахування всіх
обставин і підстав справи, з порушенням
діючого законодавства, аналіз якого
проведено в даній постанові, без
дотримання принципу пропорційності, що
має на меті досягнення балансу між
публічним інтересом та індивідуальним
інтересом особи, а також між цілями та
засобами їх досягнення, суд вважає
також необхідним задовольнити позовні
вимоги в частині скасування наказу
Територіального управління
Держгірпромнагляду № 99-к від 11.06.2014року
"Про притягнення до дисциплінарної
відповідальності головного державного
інспектора з охорони праці державної
інспекції нагляду в агропромисловому
комплексі та у соціально-культурній
сфері ОСОБА_1.".

Що стосується позовних вимог, щодо
зобов`язання Територіального
управління Державної служби гірничого
нагляду та промислової безпеки України
здійснити нарахування та виплату
ОСОБА_1 надбавки до заробітної плати за
червень 2014року і премії за цей період,
суд зазначає наступне.

Умови оплати праці працівників органів
виконавчої влади визначені постановою
Кабінету Міністрів України від 9
березня 2006 р. N 268 "Про упорядкування
структури та умов оплати праці
працівників апарату органів
виконавчої влади, органів прокуратури,
судів та інших органів".

Відповідно до підпункту 2 пункту 2
постанови Кабінету Міністрів України
від 9 березня 2006 року N 268 керівникам
відповідних органів надане право
здійснювати преміювання працівників
відповідно до їх особистого вкладу в
загальні результати роботи починаючи з
1 січня 2007 року - у межах фонду
преміювання, утвореного у розмірі не
менш як 10 відсотків посадових окладів
та економії фонду оплати праці.

Преміювання працівників здійснюється
за якісне, своєчасне і в повному обсязі
виконання функцій (обов'язків),
встановлених положеннями про
відповідні органи та посадовими
інструкціями, а також з урахуванням їх
ініціативи, особистого вкладу в
загальні результати роботи. Конкретні
умови, порядок та розміри преміювання
працівників визначаються у положенні
про преміювання відповідного органу
залежно від наявних коштів на ці цілі.

Проаналізувавши вищезазначені норми
права, суд зазначає, що надання премії
за своєю природою є заходом заохочення
працівника та надання її відповідному
працівнику є правом керівника
відповідного органу, а не є його
обов'язком, а по -друге премія надається
в межах фонду преміювання та економії
фонду оплати праці.

При вирішені вказаного питання судом
було встановлено, що надбавка та
премія, яких було позбавлено ОСОБА_1 у
червні 2014 року не є складовими
частинами додаткової заробітної плати,
яка передбачена системою оплати праці
і пов'язана з виконанням виробничих
завдань та функцій, а є відповідними
заходами заохочення, які визначені
Положення про преміювання,
встановлення надбавок, доплат та
надання матеріальної допомоги
працівникам територіального
управління Державної служби гірничого
нагляду та промислової безпеки України
у Харківській області, яке розроблене
відповідно до постанови Кабінету
Міністрів від 09.03.2006року № 268 "Про
упорядкування структури та умов праці
працівників апарату органів
виконавчої влади, органів прокуратури,
судів та інших органів".

Так, згідно п. 1.8 Положення, у разі
несвоєчасного виконання завдань,
погіршення якості роботи і порушення
трудової дисципліни державним
службовцем, розмір премії та надбавки
може бути зменшений або премія та
надбавка не нараховується.

Відповідно до статті 147 Кодексу законів
про працю України (далі - КЗпП) за
порушення трудової дисципліни до
працівника може бути застосовано
тільки один з таких заходів
дисциплінарного стягнення: 1) догана; 2)
звільнення.

Одночасно із застосуванням
дисциплінарного стягнення можуть
застосовуватися передбачені
законодавством заходи впливу, що не є
дисциплінарним стягненням, зокрема і
позбавлення премії, що передбачена
системою оплати праці.

Позбавлення премій, передбачених
системою оплати праці, провадиться
відповідно до положення про
преміювання, що діє на підприємстві, в
установі, організації, і може
провадитися тільки за той
розрахунковий період, у якому було
допущено порушення трудової
дисципліни, що оформлюється наказом
керівника з обов'язковим зазначенням
конкретних обставин, що стали причиною
депреміювання. (Лист Міністерства
праці та соціальної політики України
від 21.09.2009року № 10712/0/14-09/13 "Щодо
преміювання працівників, на яких
накладено дисциплінарне стягнення").

Виходячи з вищевикладеного, приймаючи
до уваги, що надання премії працівнику
є правом керівника, а не є його
обов'язком, а також той факт, що на час
винесення оскарженого наказу від
11.06.2014року № 99-к на позивача було
накладено дисциплінарне стягнення, що
позбавляло відповідача права надати
позивачу премію, згідно з Положенням
про преміювання, встановлення
надбавок, доплат та надання
матеріальної допомоги працівникам
територіального управління Державної
служби гірничого нагляду та
промислової безпеки України у
Харківській області, враховуючи що
відповідні виплати не є складовими
частинами додаткової заробітної плати,
суд дійшов висновку, що позовні вимоги
щодо зобов`язання Територіального
управління Державної служби гірничого
нагляду та промислової безпеки України
здійснити нарахування та виплату
ОСОБА_1 надбавки до заробітної плати за
червень 2014року і премії за цей період
задоволенню не підлягають.

Отже, проаналізувавши вищевикладене,
приймаючи до уваги те, що судовим
розглядом встановлений факт
часткового порушення прав та
охоронюваних законом інтересів
позивача, то поданий позов підлягає
частковому задоволенню в частині
визнання незаконним та скасування
наказу № 99-к від 11.06.2014року "Про
притягнення до дисциплінарної
відповідальності головного державного
інспектора з охорони праці державної
інспекції нагляду в агропромисловому
комплексі та у соціально-культурній
сфері ОСОБА_1.".

В решті задоволення позову суд
відмовляє з підстав необґрунтованості
та безпідставності.

Судові витрати підлягають розподілу
відповідно до положень ч. 1 ст. 94 КАС
України

На підставі викладеного, керуючись ст.
19 Конституції України, ст.ст. 9, 11, 94, 128,
159, 160- 163, 186, 254 Кодексу
адміністративного судочинства
України, суд, -

П О С Т А Н О В И В:

Адміністративний позов ОСОБА_1 до
Територіального управління Державної
служби гірничого нагляду та
промислової безпеки України у
Харківській області, 3- тя особа
Виконуючий обов`язки начальника
Територіального управління Державної
служби гірничого нагляду та
промислової безпеки України у
Харківській області Олійник Юрій
Станіславович про визнання дій
незаконними та скасування наказу -
задовольнити частково.

Визати протиправним та скасувати наказ
Територіального управління Державної
служби гірничого нагляду та
промислової безпеки України у
Харківській області № 99-к від
11.06.2014року "Про притягнення до
дисциплінарної відповідальності
головного державного інспектора з
охорони праці державної інспекції
нагляду в агропромисловому комплексі
та у соціально-культурній сфері
ОСОБА_1".

В решті задоволення позовних вимог -
відмовити.

Постанова може бути оскаржена в
апеляційному порядку до Харківського
апеляційного адміністративного суду
через Харківський окружний
адміністративний суд шляхом подачі
апеляційної скарги у 10-денний строк з
дня отримання копії постанови.

Постанова набирає законної сили у
порядку, передбаченому ст. 254 КАС
України.

Повний текст постанови виготовлено
20.10.2014року.

Суддя
Горшкова О.О.