Справа № 813/5900/14
Суддя: Потабенко Варвара Анатоліївна
Дата ухвалення: 2014-10-21 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ЛЬВІВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
№ 813/5900/14
Львівський окружний адміністративний
суд в складі:
головуючого - судді -
за участю секретаря судового засідання
представника позивача - ОСОБА_2, згідно
розглянувши у відкритому судовому
засіданні адміністративну справу за
позовом ОСОБА_1, ОСОБА_3, ОСОБА_4, ОСОБА_5
до Інспекції державного
архітектурно-будівельного контролю у
Львівській області про визнання
протиправним та скасування припису, -
позивачі звернулися до суду з позовом
до Інспекції державного
архітектурно-будівельного контролю у
Львівській області (далі - ІАДБК у
Львівській області) про визнання
протиправним та скасування припису
відповідача № 4/01-3 від 03.06.2014 року про
усунення порушення вимог
законодавства у сфері містобудівної
діяльності, державних норм, стандартів
Позовні вимоги обґрунтовують тим, що
співвласниками АДРЕСА_1, у зв'язку із
аварійним станом дерев'яного тамбура
було реконструйовано цей тамбур шляхом
побудови на його місці цегляної
веранди. 03.06.2014 року ІДАБК у Львівській
області винесено припис №2/102, яким було
зобов'язано одного із співвласників
ОСОБА_1 усунути порушення
містобудівного законодавства, а саме
п.3 ч.1 ст.34 Закону України «Про
регулювання містобудівної
діяльності». Однак, в приписі не
вказано та необґрунтовано, яким чином
має бути усунено виявлені порушення.
Крім того, позивачі вважають, що
перевірка була проведена лише в
присутності ОСОБА_1 без присутності
інших співвласників. Згідно з актом №
102-з від 03.06.2014 року, перевірка державним
інспектором проведена відповідно до
ст. 41 Закону України «Про регулювання
містобудівної діяльності» та згідно з
Порядком здійснення державного
архітектурного-будівельного контролю,
затвердженим постановою КМУ від 23.05.2011
року № 533. Цей Порядок визначає
процедуру здійснення заходів,
спрямованих на дотримання вимог
законодавства у сфері містобудівної
діяльності, будівельних норм,
державних стандартів і правил та
ліцензійних умов провадження
господарської діяльності, пов'язаної з
будівництвом об'єкта архітектури, який
архітектурно-будівельного рішення та
(або) інженерного обладнання належить
до IV і V категорії складності. Однак,
вказаним Порядком не передбачено
проведення перевірки щодо будівництва
фізичними особами, а також об'єктів
будівництва, які не відносяться до IV і V
категорії складності. Крім того,
позивачі вважають, що немає
передбачених нормами Цивільного
кодексу України умов, необхідних для
знесення самочинного будівництва. за
таких обставин просили позов
У судовому засіданні позивач ОСОБА_1
позов підтримала, посилаючись на
обставини викладені в позовній заяві.
Просила позов задовольнити.
Позивачі ОСОБА_3, ОСОБА_4, Позивач ОСОБА_5
в судове засідання не з'явились,
направили на адресу суду заяву про
розгляд справи у їх відсутності, в яких
зазначили, що позовні вимоги
підтримують в повному обсязі.
У судовому засіданні представник
позивача позовні вимоги підтримав у
повному обсязі з підстав, викладених у
позовній заяві, просив позов
Відповідач в судове засідання не
забезпечив явку свого повноважного
представника, 23.09.2014 року скерував на
адресу суду заперечення на позовну
заяву, суть якого зводиться до
наступного. В результаті перевірки
додержання вимог містобудівного
законодавства при проведенні
будівельних робіт на АДРЕСА_1
встановлено, що на земельній ділянці,
яка належить до земель міста, гр. ОСОБА_1
здійснила реконструкцію кв. №1 із
збільшенням прибудови до тамбура без
дозволу на виконання будівельних робіт
та затвердженої в установленому поряду
проектної документації, чим порушила
ст. 29 Закону України «Про планування і
забудову території», ст.ст. 7, 9, 27 Закону
України «Про архітектурну діяльність».
За результатами перевірки складено акт
проведення перевірки № 2/102 від 03.06.2014
року, протокол про адміністративне
правопорушення № 2/102 від 03.06.2014 року та
припис № 3 від 03.06.2014 року, виданий
ОСОБА_1 про усунення порушення вимог
законодавства у сфері містобудівної
діяльності, будівельних норм,
державних стандартів і правил. Штраф
визначений постановою про
адміністративне правопорушення ОСОБА_1
добровільно був сплачений, що свідчить
про факт визнання правопорушником
вчиненого ним адміністративного
правопорушення. Підставною для
проведення позапланової перевірки
квартири позивачів було необхідність
проведення достовірних даних,
наведених у повідомленні та декларації
про початок виконання підготовчих
робіт, повідомленні та декларації про
початок виконання будівельних робіт,
декларації про готовність об'єкта до
експлуатації протягом трьох місяців з
дня подання зазначених документів.
Відповідно до ст.34 Закону України «Про
регулювання містобудівної
діяльності», декларації про початок
виконання будівельних робіт можуть
реєструватися виключно на І, ІІ, ІІІ
категорію складності об'єкта
будівництва. Оскільки Порядок
здійснення державного
архітектурно-будівельного контролю №
533, на який посилаються позивачі,
зазначає, що інспекція вправі
проводити перевірку на об'єкті І,ІІ, ІІІ
категорію складності, а, отже, висновок
позивачів не ґрунтується на чинному
Заслухавши позивача, представника
позивача, з'ясувавши дійсні обставини
справи, дослідивши надані докази, суд
прийшов до висновку, що позов не
підлягає до задоволення з наступних
Державний архітектурно-будівельний
контроль здійснюється за дотриманням:
1) вимог законодавства у сфері
містобудівної діяльності, проектної
документації, будівельних норм,
державних стандартів і правил,
технічних умов, інших нормативних
документів під час виконання
підготовчих і будівельних робіт,
архітектурних, інженерно-технічних і
конструктивних рішень, застосування
будівельної продукції; 2) порядку
здійснення авторського і технічного
нагляду, ведення загального та (або)
спеціальних журналів обліку виконання
робіт (далі - загальні та (або)
спеціальні журнали), виконавчої
документації, складення актів на
виконані будівельно-монтажні та
пусконалагоджувальні роботи; 3) інших
вимог, установлених законодавством,
будівельними нормами, правилами та
проектною документацією, щодо
створення об'єкта будівництва, що
передбачено пунктом 2 Порядку
здійснення державного
архітектурно-будівельного контролю,
затв. постановою КМ України від 23.05.2011
року № 553.
03.06.2014 року головним державним
інспектором відділу державного
контролю за будівництвом Південного
напрямку Інспекції державного
архітектурно-будівельного контролю у
Львівській області Мошовським І.Д., у
присутності забудовника ОСОБА_1,
відповідно до ст. 41 Закону України «Про
регулювання містобудівної діяльності»
та згідно із Порядком здійснення
державного-архітектурно-будівельного
контролю, затв. постановою КМ України
від 23.05.2011 року № 553, на підставі
звернення гр. ОСОБА_7 від 20.05.2014 року,
проведено позапланову перевірку
дотримання вимог законодавства у сфері
містобудівної діяльності, державних
будівельних норм, стандартів і правил
гр. ОСОБА_1 на об'єкті будівництва:
прибудова до тамбура із реконструкцією
В результаті проведеної перевірки
встановлено, що гр. ОСОБА_1, на земельній
ділянці, яка належить до земель міста,
та не надана в приватну власність або
користування, здійснила реконструкцію
кв. АДРЕСА_1 із збільшенням прибудови до
тамбура без дозволу на виконання
будівельних робіт та затвердженої в
установленому порядку проектної
документації, чим порушила ст. 29 Закону
України «Про планування і забудову
території», ст.ст. 7, 9, 27 Закону України
«Про архітектурну діяльність».
Стаття 7 Закону України «Про
архітектурну діяльність» визначає
розроблення та затвердження проекту
архітектури. Проект об'єкта
архітектури розробляється під
керівництвом або з обов'язковою участю
головного архітектора проекту та/або
головного інженера проекту, які мають
відповідний кваліфікаційний
сертифікат. Проект об'єкта архітектури
завіряється підписом і скріплюється
особистою печаткою головного
архітектора проекту та/або головного
інженера проекту, які мають
кваліфікаційний сертифікат. Проектна
документація на будівництво об'єктів,
розроблена відповідно до
містобудівних умов та обмежень
забудови земельної ділянки, не
підлягає погодженню з відповідними
органами виконавчої влади, органами
місцевого самоврядування, органами
охорони культурної спадщини, державної
санітарно-епідеміологічної служби і
природоохоронними органами. Проекти
об'єктів архітектури затверджуються
замовником. Затвердження проектів
об'єктів архітектури, які
споруджуються із залученням бюджетних
коштів, коштів державних і комунальних
підприємств, установ та організацій, а
також кредитів, наданих під державні
гарантії, здійснюється у порядку,
визначеному Кабінетом Міністрів
України. Перед затвердженням проектів
у випадках, визначених статтею 31 Закону
України «Про регулювання
містобудівної діяльності»,
проводиться їх експертиза. До
проведення експертизи архітектурного
рішення проекту об'єкта архітектури
обов'язково залучається архітектор,
який має відповідний кваліфікаційний
сертифікат. Внесення змін до
затвердженого проекту проводиться
виключно за згодою автора проекту, а в
разі відхилення від технічних умов - за
погодженням з підприємствами,
установами та організаціями, які
надали такі технічні умови, та
замовником. Внесення до затвердженого
проекту змін, пов'язаних із зміною
державних стандартів, норм і правил,
здійснюється за згодою замовника, якщо
інше не передбачено законом. Особи, які
беруть участь у розробленні проектів,
не мають права проводити експертизу
зазначених проектів, погоджувати їх
або надавати дозвіл на виконання
будівельних робіт за такими проектами.
Забороняється вимагати від замовників
рішення архітектурно-містобудівної
ради для подальшого розгляду і
погодження проектної документації.

Відповідно до ст.9 Закону України «Про
архітектурну діяльність», будівництво
(нове будівництво, реконструкція,
реставрація, капітальний ремонт)
об'єкта архітектури здійснюється
відповідно до затвердженої проектної
документації, державних стандартів,
норм і правил у порядку, визначеному
Законом України "Про регулювання
містобудівної діяльності".

Відповідно до ст.27 Закону України «Про
архітектурну діяльність», замовники та
підрядники під час створення об'єкта
архітектури зобов'язані забезпечувати
будівництво об'єктів архітектури
згідно з робочою документацією,
застосовувати будівельні матеріали,
вироби і конструкції, які відповідають
державним стандартам, нормам і
правилам і такі, що пройшли
сертифікацію, якщо вона є обов'язковою.

Відповідно до ст. 29 Закону України «Про
планування та забудову територій»,
дозвіл на виконання будівельних робіт -
документ, що засвідчує право замовника
та підрядника на виконання підготовчих
(якщо підготовчі роботи не були
виконані раніше відповідно до дозволу
на виконання підготовчих робіт) і
будівельних робіт, підключення об'єкта
будівництва до інженерних мереж та
споруд. Дозвіл на виконання
будівельних робіт надається
інспекціями державного
архітектурно-будівельного контролю.
Здійснення будівельних робіт на
об'єктах містобудування без дозволу на
виконання будівельних робіт або його
перереєстрації, а також здійснення не
зазначених у дозволі будівельних робіт
вважається самовільним будівництвом і
тягне за собою відповідальність згідно
із законом. Для отримання дозволу на
виконання будівельних робіт, замовник
повинен подати у інспекцію державний
акт на право власності на земельну
ділянку або договір суперфіцію
(чинного на момент вчинення
правопорушення).

Порядком здійснення державного
архітектурно-будівельного контролю,
затв. постановою КМ України від 23.05.2011
року № 553 визначено, що державний
архітектурно-будівельний контроль
здійснюється за дотриманням вимог
законодавства у сфері містобудівної
діяльності.

Державний архітектурно-будівельний
контроль здійснюється посадовими
особами інспекцій відповідно до їх
посадових інструкцій та
функціональних повноважень.

Позаплановою перевіркою вважається
перевірка, яка не передбачена планом
роботи інспекції. Підставами для
проведення позапланової перевірки є
звернення фізичних чи юридичних осіб
про порушення суб'єктом містобудування
вимог містобудівного законодавства.
Державний архітектурно-будівельний
контроль здійснюється у присутності
суб'єктів містобудування або їх
представників, які будують або
збудували об'єкт будівництва.

Посадові особи інспекцій під час
здійснення державного
архітектурно-будівельного контролю
мають право: складати протоколи про
вчинення правопорушень та акти
перевірок, накладати штрафи у межах
повноважень, передбачених законом,
залучати до проведення перевірок
представників центральних і місцевих
органів виконавчої влади, органів
місцевого самоврядування, експертних
та громадських організацій (за
погодженням з їх керівниками), фахівців
галузевих науково-дослідних та
науково-технічних організацій, які
пройшли професійну атестацію.

Форми актів та інших документів, які
складаються під час або за
результатами здійснення державного
архітектурно-будівельного контролю,
затверджуються Мінрегіоном.

За результатами державного
архітектурно-будівельного контролю
посадовою особою інспекції
складається акт перевірки відповідно
до вимог, установлених цим Порядком.

У разі виявлення порушень вимог
законодавства у сфері містобудівної
діяльності, крім акта перевірки,
складається протокол разом з приписом
усунення порушення вимог
законодавства у сфері містобудівної
діяльності, будівельних норм,
державних стандартів і правил або
приписом про зупинення підготовчих та
будівельних робіт, які виконуються без
повідомлення, реєстрації декларації
про початок їх виконання або дозволу на
виконання будівельних робіт.

Акт перевірки складається у двох
примірниках. Один примірник надається
суб'єкту містобудування щодо якого
здійснюється державний архітектурно
будівельний контроль, а другий
залишається в інспекції.

Акт перевірки підписується посадовою
особою інспекції, яка провела
перевірку та суб'єктом містобудування,
щодо якого здійснюється державний
архітектурно-будівельний контроль.

Протокол протягом трьох днів після
його складення та всі матеріали
перевірки подаються керівникові
відповідної інспекції або його
заступникові для винесення постанови
про накладення штрафу, передбаченої
законодавством України.

Якщо суб'єкт містобудування, щодо якого
здійснюється державний
архітектурно-будівельний контроль, не
погоджується з актом перевірки, він
підписує його із зауваженнями, які є
невід'ємною частиною такого акта.

Постанова про накладення штрафу
складається у трьох примірниках.
Перший примірник постанови у триденний
строк після її прийняття вручається
під розписку суб'єкту містобудування
(керівнику або уповноваженому
представнику суб'єкта містобудування)
або надсилається рекомендованим
листом з повідомленням, про що робиться
запис у справі. Два примірники
залишаються в інспекції, яка наклала
штраф.

Відповідно до ст. 244-6 Кодексу України
про адміністративні правопорушення,
центральний орган виконавчої влади, що
реалізує державну політику з питань
державного архітектурно-будівельного
контролю, розглядає справи про
адміністративні правопорушення,
пов'язані з порушенням вимог
законодавства, будівельних норм,
державних стандартів і правил під час
виробництва, виготовлення та
застосування будівельних матеріалів,
виробів, конструкцій, а також
будівництва, реконструкції,
реставрації, капітального ремонту та
прийняття в експлуатацію об'єктів чи
споруд, невиконанням законних вимог
(приписів) посадових осіб центрального
органу виконавчої влади, що реалізує
державну політику з питань державного
архітектурно-будівельного контролю
(статті 96, 96-1 (крім частин третьої -
п'ятої), 97, 188-42).

Від імені центрального органу
виконавчої влади, що реалізує державну
політику з питань державного
архітектурно-будівельного контролю,
розглядати справи про адміністративні
правопорушення і накладати
адміністративні стягнення мають право
керівник, заступники керівника
центрального органу виконавчої влади,
що реалізує державну політику з питань
державного архітектурно-будівельного
контролю, та інші уповноважені
керівником посадові особи цього
органу.

Відповідно до п. 3 ч.4 ст.41 Закону України
«Про регулювання містобудівної
діяльності», посадові особи Інспекції
державного архітектурно будівельного
контролю під час перевірки мають право
видавати обов'язкові до виконання
приписи щодо: а) усунення порушення
вимог законодавства у сфері
містобудівної діяльності, будівельних
норм, державних стандартів і правил; б)
зупинення підготовчих та будівельних
робіт, які не відповідають вимогам
законодавства, зокрема будівельних
норм, містобудівним умовам та
обмеженням, затвердженому проекту або
будівельному паспорту забудови
земельної ділянки, виконуються без
повідомлення, реєстрації декларації
про початок їх виконання або дозволу на
виконання будівельних робіт.

Відповідно до п.14 абз.3 Порядку
здійснення архітектурно-будівельного
контролю, суб'єкт містобудування, щодо
якого здійснюється державний
архітектурно-будівельний контроль,
обов'язаний виконувати вимоги
інспекції щодо усунення виявлених
порушень вимог законодавства у сфері
містобудівної діяльності.

За результатами перевірки додержання
вимог містобудівного законодавства
при проведенні будівельних робіт по
АДРЕСА_1, відповідно до вищевказаних
нормативно-правових актів, ІДАБК у
Львівській області склала акт
проведення перевірки №2/102 від 03.06.2014
року, протокол про адміністративне
правопорушення №2/102 від 03.06.2014 року,
видала припис №2/102 від 03.06.2014 року,
виданий на ім'я ОСОБА_1, про усунення
порушення вимог законодавства у сфері
містобудівної діяльності, будівельних
норм, державних стандартів і правил та
винесла постанову від 20.06.2014 року № 2/97-ф
про адміністративне правопорушення
про накладення на ОСОБА_1 штрафу за
порушення ч.1 ст.96 КУпАП в розмірі 170,00
грн.

Згідно копії квитанції, долученої до
матеріалів справи, ОСОБА_1 оплатила
суму штрафу, що і не заперечувала в
судовому засіданні. А, отже, свою вину в
інкримінованому правопорушенні
визнала повністю.

В оскаржуваному приписі від 03.06.2014 року
ІДАБК у Львівській області вимагала
усунути порушення містобудівного
законодавства, а саме п.3 ч.1 ст.34 Закону
України «Про регулювання
містобудівної діяльності».

Так, п. 3 ч. 1 ст. 34 Закону України «Про
регулювання містобудівної діяльності»
передбачає, що замовник має право
виконувати будівельні роботи після
видачі замовнику органом державного
архітектурно-будівельного контролю
дозволу на виконання будівельних робіт
- щодо об'єктів будівництва, що належать
до IV і V категорій складності.

Позивачі як на підставу позову
покликаються на те, що, відповідно до
ст. 41 Закону України «Про регулювання
містобудівної діяльності», Кабінетом
Міністрів України було прийнято
Порядок здійснення державного
архітектурно будівельного контролю
(постанова КМ України № 553 від 23.05.2011
року). В пункті 1 вказаного порядку
вказано, що цей Порядок визначає
процедуру здійснення заходів,
спрямованих на дотримання вимог
законодавства у сфері містобудівної
діяльності, будівельних норм,
державних стандартів і правил та
ліцензійних умов провадження
господарської діяльності, пов'язаної з
будівництвом об'єкта архітектури, який
за складністю
архітектурно-будівельного рішення та
(або) інженерного обладнання належить
до ІV і V категорії складності. Об'єкт
будівництва по АДРЕСА_1, на думку
позивача, не відноситься до IV і V
категорій складності, а, отже, ІДАБК у
Львівській області під час складання
акту та винесення припису діяла поза
межами своїх повноважень.

Однак вказана позиція позивача є такою
що суперечить чинному законодавству
України з огляду на наступне.

Порядком здійснення державного
архітектурно-будівельного контролю,
затвердженого постановою КМ України №
553 від 23.05.2011 року, встановлено, що цей
Порядок визначає процедуру здійснення
заходів, спрямованих на дотримання
вимог законодавства у сфері
містобудівної діяльності, будівельних
норм, державних стандартів і правил та
ліцензійних умов провадження
господарської діяльності, пов'язаної з
будівництвом об'єкта архітектури, який
за складністю
архітектурно-будівельного рішення та
(або) інженерного обладнання належить
до IV і V категорії складності.

Таким чином, в даному випадку є
складносурядне речення, яке включає
дві незалежні одна від одної частини,
з'єднані сполучником «та», а тому
згідно вказаного Порядку здійснення
перевірки інспекцією може проводитись
на IV і V категорії складності, що
стосується ліцензійних умов
провадження господарської діяльності,
пов'язаної з будівництвом об'єкта
архітектури, який за складністю
архітектурно-будівельного рішення та
(або) інженерного обладнання належить
до IV і V категорії складності.

Крім цього, відповідно до п.7
вищезазначеного Порядку, позаплановою
перевіркою вважається перевірка, яка
не передбачена планом роботи
інспекції. Підставами для проведення
позапланової перевірки є: необхідність
проведення перевірки достовірності
даних, наведених у повідомлення та
декларації про початок виконання
підготовчих робіт, повідомленні та
декларації про початок виконання
будівельних робіт, декларації про
готовність об'єкта до експлу атації.
протягом трьох місяців з дня подання
зазначених документів.

Відповідно до ст. 34 Закону України «Про
регулювання містобудівної
діяльності», декларації про початок
виконання будівельних робіт можуть
реєструватись виключно на І, II, III
категорію складності об'єкта
будівництва.

Таким чином, сам же Порядок здійснення
державного архітектурно-будівельного
контролю визначає, що інспекція вправі
проводити перевірку на об'єкті І. II. III
категорію складності, а, отже,
твердження позивача не ґрунтується на
чинному законодавстві.

Враховуючи наведене, є безпідставними
покликання позивачів на категорії
складності об'єкта будівництва.

Аналогічна позиція викладена у п.10
постанови Пленуму Вищого
адміністративного суду України № 8 від
20.05.2013 року, де чітко вказано, які
повноваження покладено на Державну
архітектурно-будівельну інспекцію
України та її територіальні органи, у
тому числі й ті, які виникають під час
виконання повноважень у сфері
державного архітектурно-будівельного
контролю та нагляду, у сфері
ліцензування господарської
діяльності, пов'язаної із створенням
об'єктів архітектури (ст. 17 Закону
України «Про архітектурну діяльність»,
Закон України «Про ліцензування певних
видів господарської діяльності»).

Відповідно до п.1 постанови КМУ № 1396 від
05.12.2007 року «Про ліцензування
господарської діяльності, пов'язаної
із створенням об'єктів архітектури»,
цей Порядок, що розроблений відповідно
до Законів України «Про архітектурну
діяльність», «Про основи
містобудування» та «Про регулювання
містобудівної діяльності», встановлює
загальні вимоги до ліцензування
господарської діяльності, пов'язаної з
будівництвом об'єкта архітектури, який
за складністю
архітектурно-будівельного рішення та
(або) інженерного обладнання належить
до IV і V категорії складності (далі -
будівельна діяльність).

Враховуючи вищенаведене, ліцензуванню
та перевірці підлягають тільки
ліцензування господарської
діяльності, пов'язаної з будівництвом
об'єкта архітектури, який за складністю
архітектурно-будівельного рішення та
(або) інженерного обладнання належить
до IV і V категорії складності (далі -
будівельна діяльність), а здійснення
заходів державного
архітектурно-будівельного контролю
здійснюється на всіх без виключення
категоріях складності.

Враховуючи вищенаведене, твердження
позивача на те, що ІДАБК у Львівській
області не мала права проводити
перевірку об'єкта будівництва, який не
відноситься до IV і V категорії
складності, є безпідставними та такими,
що не ґрунтуються на вимогах чинного
законодавства України.

Судом також не беруться до уваги
твердження позивачів про
незрозумілість вимог припису.

Так, в оскаржуваному приписі чітко
зазначено про необхідність усунення
встановленого порушення ст. 29 Закону
України «Про планування і забудову
територій», яка зазначає про
необхідність одержання дозволу на
виконання будівельних робіт перед їх
початком; порушення ст.ст. 7, 9, 21 Закону
України «Про архітектурну
діяльність», які вказують на
необхідність розроблення та
затвердження проекту архітектури,
затвердження проектної документації
та обов'язок замовника будівництва
забезпечити будівництво об'єктів
архітектури згідно з робочою
документацією, застосовувати
будівельні матеріали, вироби і
конструкції, які відповідають
державним стандартам, нормам і
правилам.

Таким чином, вимоги припису є цілком
зрозумілими.

Крім того, позивачка ОСОБА_1 жодним
чином не заперечувала в судовому
засіданні відсутності при здійсненні
будівельних робіт як затверджених
проекту, робочої документації, так і
дозволу на виконання будівельних
робіт.

Також суд вважає за необхідне
зазначити, що позивачами ОСОБА_3,
ОСОБА_4, ОСОБА_5 не надано доказів
порушення їх прав, свобод та інтересів
оскаржуваним приписом, оскільки такий
зобов'язує лише позивачку ОСОБА_1
вчинити певні дії на усунення порушень
вимог Закону України «Про планування і
забудову територій» та Закону України
«Про архітектурну діяльність».

Частиною 2 ст. 19 Конституції України
передбачено, що органи державної влади
та органи місцевого самоврядування, їх
посадові особи зобов'язані діяти лише
на підставі, в межах повноважень та у
спосіб, що передбачені Конституцією та
законами України.

Згідно з ч.3 ст. 2 КАС України, у справах
щодо оскарження рішень, дій чи
бездіяльності суб'єктів владних
повноважень адміністративні суди
перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони:

1) на підставі, у межах повноважень та у
спосіб, що передбачені Конституцією та
законами України;

2) з використанням повноваження з метою,
з якою це повноваження надано;

3) обґрунтовано, тобто з урахуванням
усіх обставин, що мають значення для
прийняття рішення (вчинення дії);

4) безсторонньо (неупереджено);

5) добросовісно;

6) розсудливо;

7) з дотриманням принципу рівності
перед законом, запобігаючи
несправедливій дискримінації;

8) пропорційно, зокрема з дотриманням
необхідного балансу між будь-якими
несприятливими наслідками для прав,
свобод та інтересів особи і цілями, на
досягнення яких спрямоване це рішення
(дія);

9) з урахуванням права особи на участь у
процесі прийняття рішення;

10) своєчасно, тобто протягом розумного
строку.

Відповідно до ч. 1, 2 ст. 71 КАС України,
кожна сторона повинна довести ті
обставини, на яких ґрунтуються її
вимоги та заперечення, крім випадків,
встановлених статтею 72 цього Кодексу. В
адміністративних справах про
протиправність рішень, дій чи
бездіяльності суб'єкта владних
повноважень обов'язок щодо доказування
правомірності свого рішення, дії чи
бездіяльності покладається на
відповідача, якщо він заперечує проти
адміністративного позову.

За наслідками розгляду справи суд
дійшов висновку, що оскаржуваний
припис № 4/01-3 від 03.06.2014 року виданий
ІДАБК у Львівській області на підставі,
в межах повноважень та у спосіб, що
передбачені чинним законодавством
України.

Звідси, позовні вимог є безпідставними
та такими що не ґрунтуються на вимогах
чинного законодавства України, а отже у
задоволенні позову слід відмовити.

Відповідно до ст. 94 КАС України, судові
витрати позивачу в даній справі не
відшкодовуються.

Керуючись ст.ст. 2, 7-14, 18-19, 69-71, 94, 128, 158-163,
167 Кодексу адміністративного
судочинства України, суд, -

П О С Т А Н О В И В:

у задоволенні позову відмовити
повністю.

Апеляційна скарга подається до
адміністративного суду апеляційної
інстанції через Львівський окружний
адміністративний суд. Копія
апеляційної скарги одночасно
надсилається особою, яка її подає, до
суду апеляційної інстанції.

Апеляційна скарга на постанову суду
першої інстанції подається протягом 10
десяти днів з дня її проголошення. У
разі застосування судом частини
третьої статті 160 цього Кодексу, а також
прийняття постанови у письмовому
провадженні апеляційна скарга
подається протягом 10 днів з дня
отримання копії постанови.

Постанова набирає законної сили після
закінчення строку подання апеляційної
скарги. У разі подання апеляційної
скарги постанова, якщо її не скасовано,
набирає законної сили після повернення
апеляційної скарги, відмови у
відкритті апеляційного провадження
або набрання законної сили рішенням за
наслідками апеляційного провадження.

Повний текст постанови виготовлений
27.10.2014 року.

Суддя
Потабенко В.А.