Справа № 826/11044/14
Суддя: Саприкіна І.В.
Дата ухвалення: 2014-11-05 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ
АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Головуючий у 1-й інстанції: Санін
Суддя-доповідач: Саприкіна І.В.
ПОСТАНОВА

Іменем України

05 листопада 2014 року
м. Київ

Колегія суддів Київського
апеляційного адміністративного суду у
складі:

головуючого судді:
Саприкіної І.В.,

суддів:
Аліменка В.О., Кучми А.Ю.,

при секретарі:
Погорілій К.В.,

розглянувши у відкритому судовому
засіданні в м. Києві, без фіксації
судового процесу, в порядку ч. 1 ст. 41 КАС
України, апеляційну скаргу скаргу
Державної податкової інспекції у
Печерському районі Головного
управління Міндоходів у м. Києві на
постанову Окружного адміністративного
суду м. Києва від 15.09.2014 року по справі
за позовом Товариства з обмеженою
відповідальністю «Айфуд» до
Державної податкової інспекції у
Печерському районі Головного
управління Міндоходів у м. Києві про
скасування податкового повідомлення -
рішення, -

В С Т А Н О В И Л А :

ТОВ «Айфуд» звернулися до Окружного
адміністративного суду м. Києва з
адміністративним позовом до ДПІ у
Печерському районі ГУ Міндоходів у м.
Києві про скасування податкового
повідомлення - рішення від 26.06.2014 року №
6.

Постановою Окружного
адміністративного суду м. Києва від
15.09.2014 року позов задоволено.

Не погоджуючись з таким судовим
рішенням, ДПІ у Печерському районі ГУ
Міндоходів у м. Києві подали апеляційну
скаргу, в якій просять скасувати
незаконну, на їх думку, постанову суду
першої інстанції та постановити нову
про відмову у задоволенні позову. При
цьому апелянт посилається на
незаконність, необґрунтованість та
необ'єктивність оскаржуваного рішення,
неповне з'ясування всіх обставин, що
мають значення для вирішення справи,
порушення судом першої інстанції норм
матеріального та процесуального права,
що є підставою для скасування
оскаржуваної постанови.

Заслухавши суддю-доповідача,
дослідивши доводи апеляційної скарги
та перевіривши матеріали справи,
колегія суддів знаходить, що
апеляційна скарга підлягає
задоволенню з наступних підстав.

Суд першої інстанції прийшов до
висновку про наявність правових
підстав для скасування спірного
податкового повідомлення-рішення.
Апеляційна інстанція не може
погодитися з такою правовою позицією, з
огляду на слідуюче.

З матеріалів справи вбачається, що
відповідачем було проведено
позапланову виїзну перевірку позивача
з питань дотримання вимог податкового
законодавства при розрахунках за
зовнішньоекономічним контрактом від
23.12.2013 року № 18122013 з компанією «SALTEK SAL»,
за результатами якої складено акт від
13.06.2014 року № 517/26-55-22-06/38983142.

Проведеною перевіркою встановлено
допущення позивачем порушень вимог:

ст. 2 Закону України «Про порядок
здійснення розрахунків в іноземній
валюті», а саме: несвоєчасне
надходження на територію України
товару за контрактом від 23.12.2013 року №
18122013 у сумі 40 000 дол. США;

п.1 ст. 9 Декрету КМУ «Про систему
валютного регулювання і валютного
контролю», а саме: невиконання
резидентом вимог щодо декларування
валютних цінностей та іншого майна, яке
тягне за собою накладення штрафу у
розмірі 10 неоподаткованих мінімумів
доходів громадян.

Зазначені вище обставини слугували
підставою для прийняття спірного
податкового повідомлення-рішення від
26.06.2014 року № 6, яким позивачу
нараховано суму грошового зобов'язання
за платежем «пеня за порушення терміну
розрахунків у сфері ЗЕД» на суму 39 341
грн. 98 коп.

Вирішуючи питання щодо правомірності
спірного рішення, а також, надаючи
правову оцінку зазначеним вище
обставинам справи, судова колегія
виходить з наступного.

Так, між позивачем (покупець) та
компанією «Saltek Sal» (Ліван, продавець)
було укладено контракт від 23.12.2013 року
№18122013 на купівлю хлібопекарського
обладнання. Загальна вартість даного
контракту становить 40 000 дол. США, умови
поставки - CIF Київ, поставити товар
потрібно до 15.03.2014 року.

Відповідно до п.1 загальних умов
контракту, 100% передоплата має бути
здійснена протягом 4-х місяців з дати
підписання цього Контракту.

На виконання вимог укладеного
контракту, позивачем було перераховано
компанії «Saltek Sal» кошти на суму 40 000 дол.
США, на підтвердження чого надане
платіжне доручення в іноземній валюті
№1 від 25.12.2013 року.

Приписами п. 1 постанови правління
Національного банку України від 14.11.2013
року № 453 «Про зміну строків
розрахунків за операціями з експорту
та імпорту товарів і запровадження
обов'язкового продажу надходжень в
іноземній валюті» передбачено, що
розрахунки за операціями з експорту та
імпорту товарів здійснюються у строк,
що не перевищує 90 календарних днів.

Оскільки розрахунки за
зовнішньоекономічним контрактом
позивачем здійснено 25.12.2013 року,
граничний термін надходження товару на
територію України, з урахуванням
законодавчо встановлених строків (90
днів), становить 25.03.2014 року.

Проте, з матеріалів справи слідує, що
обладнання від компанії «Saltek Sal»
надійшло з порушенням законодавчо
встановлених строків, а саме 25.04.2014
року.

На обґрунтування своїх дій, компанією
«Saltek Sal» на адресу позивача було
направлено лист від 02.05.2014 року,
відповідно до якого, контрагент не може
поставити товар вчасно згідно з
умовами укладеного контракту, через
відмову міжнародних перевізників
здійснювати доставку на територію
України у зв'язку з нестабільною
політичною ситуацією в України та
задля безпеки вантажу. У даному листі
звертається увагу на те, що ситуація
яка виникла в Україні, є форс - мажорною
обставиною, визначеною в п. 2 договорі.
Тому термін доставки товарів може бути
продовжено на період, необхідний для
стабілізації політичної ситуації в
Україні.

Крім того, в матеріалах справи
міститься лист від перевізника «СіЕмЕй
Шіппінг енд Трейдінг» від 20.03.2014 року,
де зазначено, що міжнародна
транспортна компанія тимчасово
припиняє прийняття замовлень на
транспортування товарів до України
задля безпеки транспорту, команди і
вантажу у зв'язку із нестабільною
політичною ситуацією.

Задовольняючи позовні вимоги, суд
першої інстанції прийняв до уваги
посилання позивача на те, що на
збільшення термінів поставки
обладнання вплинули обставини, які
склалися в Україні і які підпадають під
поняття форс - мажорних обставин.

Проте, колегія суддів не може
погодитися з таким висновком суду
першої інстанції з таких підстав.

Статтею 617 Цивільного кодексу України
передбачено, що особа, яка порушила
зобов'язання, звільняється від
відповідальності за порушення
зобов'язання, якщо вона доведе, що це
порушення сталося внаслідок випадку
або непереборної сили.

Положенням ст. 79 конвенції Організації
Об'єднаних Націй про договори
міжнародної купівлі-продажу товарів
від 11.04.1980 року передбачено, що сторона
не несе відповідальності за
невиконання будь-якого із своїх
зобов'язань, якщо доведе, що воно було
викликане перешкодою поза її контролем
і що від неї нерозумно було очікувати
прийняття до уваги цієї перешкоди під
час укладення договору або уникнення
чи подолання цієї перешкоди чи її
наслідків. Звільнення від
відповідальності, передбачене цією
статтею, залишається лише на той
період, протягом якого існує дана
перешкода. Сторона, яка не виконує
свого зобов'язання, повинна повідомити
іншу сторону про перешкоду і про її
вплив на її здатність здійснити
виконання. Якщо це повідомлення не
отримане іншою стороною протягом
розумного строку після того, як про цю
перешкоду стало чи повинно було стати
відомо не виконуючій свого
зобов'язання стороні, ця остання
сторона несе відповідальність за
збитки, які є результатом того, що таке
повідомлення не було отримане.

Згідно п. 2 умов контракту («Форс -
мажор»), якщо будь-які обставини, які
роблять повне або часткове виконання
будь-якої з сторін своїх зобов'язань за
контрактом неможливим, а саме: пожежа,
стихійне лихо, заборона на експорт або
імпорт, постанови Уряду, накази
Президента, або будь-які інші
обставини, що не контролюються
сторонами, термін, встановлений для
виконання зобов'язань, буде
продовжений на період, поки такі
обставини та їх наслідки мають місце.
Якщо вищезазначені обставини та їх
наслідки продовжуються впродовж трьох
місяців, кожна із сторін має право
відмовитися від подальшого виконання
своїх зобов'язань за цим контрактом, та
жодна зі сторін не має право висувати
претензію щодо погашення можливих
витрат.

Сторона, що не може виконати свої
зобов'язання за цим контрактом,
повинна, принаймні, протягом 10
календарних днів проінформувати іншу
сторону про початок та припинення тих
обставин, які роблять виконання її
зобов'язань неможливим, й даний факт
має бути підтверджений уповноваженим
органом.

Поставка товару за умова контракту
повинна була відбутися до 15.03.2014 року, а
лист від контрагента - компанії «Saltek Sal»
(щодо неможливості поставити товар
вчасно) датований 02.05.2014 року, що
перевищує 10-денний термін, зазначений у
вказаному пункті контракту.

Також, постановою КМУ від 21.06.95 року № 444
«Про типові форми захисних застережень
до зовнішньоекономічних договорів
(контрактів), які передбачають
розрахунки в іноземній валюті»
зазначено, що в разі виникнення
форс-мажорних обставин (дії
нездоланної сили, яка не залежить від
волі Сторін), а саме: війни, воєнних дій,
блокади, ембарго, інших міжнародних

санкцій, валютних обмежень, інших дій
держав, які унеможливлюють виконання
Сторонами своїх зобов'язань, пожеж,
повеней, іншого стихійного лиха чи
сезонних природних явищ, зокрема таких
як замерзання моря, проток, портів тощо,
закриття шляхів, проток, каналів,
перевалів, Сторони звільняються від
виконання своїх зобов'язань на час дії
зазначених обставин.

З приписів п. 3 ст. 14 Закону України «Про
торгово - промислові палати в Україні»
вбачається, що торгово - промислова
палата:

засвідчує форс-мажорні обставини
(обставини непереборної сили), а також
торговельні та портові звичаї,
прийняті в Україні, за зверненнями
суб'єктів господарської діяльності та
фізичних

осіб;

засвідчує форс-мажорні обставини
відповідно до умов договорів за
зверненнями суб'єктів господарської
діяльності, що здійснюють будівництво
житла (замовників, забудовників).

Згідно ст. 6 Закону України «Про порядок
здійснення розрахунків в іноземній
валюті», підтвердженням форс-мажорних
обставин є сертифікат
Торгово-промислової палати України
про форс-мажорні обставини (обставини
непереборної сили) або іншої
уповноваженої організації (органу)
країни розташування сторони договору
(контракту) або третьої країни
відповідно до умов договору.

Пунктом 159.3.5 ст. 159 передбачено перелік
державних установ, документи яких
можуть підтвердити виникнення форс -
мажорних обставин:

документ Торгово-промислової палати
України про настання обставин
непереборної сили чи стихійного лиха
на території України;

документи уповноважених органів іншої
держави, легалізованих консульськими
установами України, у разі настання
обставин непереборної сили чи
стихійного лиха на території такої
держави;

рішення Президента України про
запровадження надзвичайної
екологічної ситуації в окремих
місцевостях України, затвердженого
Верховною Радою України, або рішення
Кабінету Міністрів України про
визнання окремих місцевостей України
потерпілими від повені, посухи, пожежі
та інших видів стихійного лиха, у тому
числі рішення щодо визнання окремих
місцевостей потерпілими від
несприятливих погодних умов, які
потягли за собою втрату врожаю
сільськогосподарських культур в
обсягах, що перевищують 30 відсотків
середнього врожаю за попередні п'ять
календарних років.

З урахуванням викладеного, апеляційна
інстанція приходить до висновку, що
чинним законодавством передбачено
вичерпний перелік установ, які можуть
надати документи, що підтверджують
виникнення форс - мажорних обставин.

Враховуючи вищевикладене, колегія
суддів не може погодитися з висновком
суду першої інстанції, що обставини, на
які посилається позивач, можна
віднести до форс - мажорних, оскільки в
матеріалах справи відсутні документи
уповноважених органів, які можуть
підтвердити

період настання форс - мажорних
обставин, які унеможливили виконання
умов вищевказаного контракту.

Апеляційна інстанція не може не
зауважити, що надані позивачем до
матеріалів справи листи від компанії
«Saltek Sal» та від перевізника, згідно
вимог чинного законодавства України,
не можуть вважатися належними та
допустимими доказами того, що ситуація
яка склалася в Україні станом на 25.03.2014
року відноситься до форс - мажорних
обставин.

Таким чином, судом першої інстанції
невірно надана правова оцінка
обставинам справи, оскаржуване судове
рішення постановлено з порушенням норм
матеріального права.

За ст. 4 Закону України «Про порядок
здійснення розрахунків в іноземній
валюті» порушення резидентами
строків, передбачених статтями 1 і 2
цього Закону або встановлених
Національним банком України
відповідно до статей 1 і 2 цього Закону,
тягне за собою стягнення пені за
кожний день прострочення у розмірі 0,3
відсотка суми неодержаної виручки
(вартості недопоставленого товару) в
іноземній валюті, перерахованої у
грошову одиницю України за валютним
курсом Національного банку України на
день виникнення заборгованості.
Загальний розмір нарахованої пені не
може перевищувати суми неодержаної
виручки (вартості недопоставленого
товару).

Оскільки розрахунки за
зовнішньоекономічним контрактом
позивачем здійснено 25.12.2013 року,
граничний термін надходження товару на
територію України - 25.03.2014 року, а
обладнання від компанії «Saltek Sal»
надійшло 25.04.2014 року, тобто з порушенням
законодавчо встановлених строків,
відповідачем правомірно прийнято
спірне рішення про нарахування та
стягнення пені за кожний день
прострочення у розмірі 0,3 відсотка суми
неодержаної виручки (вартості
недопоставленого товару).

Відповідно до ст. 202 КАС України,
підставами для скасування постанови
або ухвали суду першої інстанції та
ухвалення нового рішення є порушення
норм матеріального або процесуального
права, що призвело до неправильного
вирішення справи.

За таких обставин, апеляційна скарга
підлягає задоволенню, а постанова суду
першої інстанції скасуванню з
постановленням нової про відмову у
задоволенні позову.

На підставі викладеного, керуючись
ст.ст. 41, 196, 198, 202, 205 та 207 КАС України,
колегія суддів, -

ПОСТАНОВИЛА:

Апеляційну скаргу Державної
податкової інспекції у Печерському
районі Головного управління
Міндоходів у м. Києві - задовольнити.

Постанову Окружного адміністративного
суду м. Києва від 15.09.2014 року - скасувати
та постановити нову, про відмову у
задоволенні позову.

Постанова набирає законної сили з
моменту проголошення та може бути
оскаржена протягом двадцяти днів
шляхом подачі касаційної скарги до
Вищого адміністративного суду України.

Головуючий суддя:

Судді:

Головуючий суддя

Саприкіна І.В.

Судді:

Аліменко В.О.

Кучма А.Ю.