Справа № П/811/2948/14
Суддя: О.В. Кравчук
Дата ухвалення: 2014-10-21 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Україна КІРОВОГРАДСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ
АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
------------------------------------------------------------------------
------------------------------------------------------------------------
------------------------------------------------------------------------
-------------------------------П О С Т А Н О В А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
Справа № П/811/2948/14
Кіровоградський окружний
адміністративний суд у складі
головуючого судді
Кравчук О.В. розглянув у порядку
письмового провадження
адміністративну справу
до відповідача - Комунального закладу
"Кіровоградське обласне бюро
медико-соціальної експертизи"
третя особа, що не заявляє самостійних
вимог на стороні відповідача -
відділення виконавчої дирекції Фонду
соціального страхування від нещасних
випадків на виробництві та професійних
захворювань України у м.Кіровограді
про визнання протиправними дій.
ОСОБА_1 (далі - позивач) звернувся до
Кіровоградського окружного
адміністративного суду з
адміністративним позовом до
Комунального закладу "Кіровоградське
обласне бюро медико-соціальної
експертизи" (далі - відповідач), в якому,
з урахуванням заяв про збільшення та
зменшення позовних вимог, просить
визнати протиправними дії відповідача
щодо виготовлення копії витягу з акту
огляду МСЕК №19/2 від 30 листопада 1998
року, яким відповідачеві встановлено 10%
втрати працездатності та лише один вид
відшкодування - заподіяння моральної
Ухвалою суду від 29 вересня 2014 року до
участі у справі у якості третьої особи,
що не заявляє самостійних вимог на
стороні відповідача, було залучено
відділення виконавчої дирекції Фонду
соціального страхування від нещасних
випадків на виробництві та професійних
захворювань України у м.Кіровограді.
Позовні вимоги позивач обґрунтовує
тим, що згідно акту огляду МСЕК №19/2 від
30 листопада 1998 року йому було
встановлено діагноз "консолідований
перелом лівої в/берцової кістки", 10%
втрати працездатності, визначено
потребу у медикаментозному,
санаторно-курортному лікуванні та
відшкодування моральної шкоди.
Натомість, у ході розслідування
кримінального провадження за заявою
позивача від 02 квітня 2014 року, ОСОБА_1
стало відомо про існування іншого за
змістом витягу із акту огляду МСЕК №19/2
від 30 листопада 1998 року, у якому,
зокрема, ОСОБА_1 призначено лише один
вид відшкодування - заподіяної
Позивач зазначає, що саме цей витяг із
позначкою „копія від 19.02.1999 року"
міститься в матеріалах медичної
справи, однак, зважаючи на те, що його
зміст не відповідає змісту
оригінального витягу №19/2 від 30
листопада 1998 року, ОСОБА_1 вважає, що
такий документ виготовлено
відповідачем протиправно.
У судовому засіданні позивачем вимоги
позову підтримано у повному обсязі з
підстав, заявлених в адміністративному
Відповідачем до суду подано
заперечення на позовну заяву, за якими
позов ним не визнається у повному
обсязі, оскільки ОСОБА_1 30 листопада 1998
року був оглянутий обласною МСЕК. За
результатами такого огляду, на
підставі пункту 23, розділу 4 «Положення
про медико-соціальну експертизу»,
затвердженого постановою Кабінету
Міністрів України від 22.02.1992 року №83 та
пункту 1206 «Критеріїв встановлення
ступеня стійкої втрати професійної
працездатності у відсотках,
особливостей працевлаштування хворих
та інвалідів», затверджених наказом
Міністерства охорони здоров'я України
від 05.08.1998 року №238, обласною МСЕК було
прийняте рішення про встановлення
ОСОБА_1 5% втрати професійної
працездатності, визначено потребу у
санаторно-курортному лікуванні та
відшкодування моральної шкоди. На
виконання вказаного рішення комісії
було складений витяг із акту огляду
МСЕК від 30.11.1998 року № 19/2, який було
вручено ОСОБА_1. Проте, в той же день
ОСОБА_1 письмово оскаржив рішення МСЕК
до головного експерта обласного бюро
МСЕК. За результатами розгляду скарги,
головний експерт обласного бюро МСЕК
особисто змінив рішення МСЕК на 10%
втрати професійної працездатності та
визначив тільки відшкодування
моральної шкоди. Також, головний
експерт склав новий витяг із акту
огляду МСЕК від 30.11.1998 року №19/2,
відповідно до прийнятого ним рішення,
який було вручено ОСОБА_1 (а.с.28-32).
Представник відповідача у судовому
засіданні позов не визнав та просив суд
відмовити у задоволенні позовних вимог
у повному обсязі з підстав, викладених
у письмових запереченнях проти позову.
Представник третьої особи, на стороні
відповідача, яка не заявляє
самостійних вимог відділення
виконавчої дирекції Фонду соціального
страхування від нещасних випадків на
виробництві та професійних
захворювань України у м.Кіровограді у
судовому засіданні адміністративний
позов не визнав, просив суд відмовити у
задоволенні позовних вимог, оскільки
вважає, що така справа не підлягає
розгляду у порядку адміністративного
судочинства. Свою позицію виклав у
письмових запереченнях (а.с.65-66).
За клопотаннями сторін подальший
розгляд та вирішення справи судом було
здійснено у порядку письмового
провадження (а.с.144,148).
Розглянувши у письмовому провадженні
подані представниками сторін
документи і матеріали, заслухавши у
відкритому судовому засіданні
пояснення позивача, представника
відповідача, всебічно і повно
з'ясувавши всі фактичні обставини, на
яких ґрунтується позов, об'єктивно і
неупереджено оцінивши докази, які
мають значення для розгляду справи і
вирішення спору по суті, суд
Частиною першою статті 46 Конституції
України громадянам гарантується право
на соціальний захист, що включає право
на забезпечення їх у разі повної,
часткової або тимчасової втрати
працездатності, втрати годувальника,
безробіття з незалежних від них
обставин, а також у старості та в інших
випадках, передбачених законом.
У свою чергу, Закон України „Про
загальнообов'язкове державне
соціальне страхування від нещасного
випадку на виробництві та професійного
захворювання, які спричинили втрату
працездатності" від 23 вересня 1999 року №
1105-XIV (далі - Закон) визначає правову
основу, економічний механізм та
організаційну структуру
загальнообов'язкового державного
соціального страхування громадян від
нещасного випадку на виробництві та
професійного захворювання, які
призвели до втрати працездатності або
загибелі застрахованих на виробництві.
Так, зокрема, статтею 30 вказаного
Закону передбачено, що ступінь втрати
працездатності потерпілим
установлюється медико-соціальною
експертною комісією (далі - МСЕК) за
участю Фонду соціального страхування
від нещасних випадків і визначається у
відсотках професійної працездатності,
яку мав потерпілий до ушкодження
Так, МСЕК установлює обмеження рівня
життєдіяльності потерпілого, визначає
професію, з якою пов'язане ушкодження
здоров'я, причину, час настання та групу
інвалідності у зв'язку з ушкодженням
здоров'я, а також визначає необхідні
види медичної та соціальної допомоги.
Огляд потерпілого проводиться МСЕК за
умови подання акта про нещасний
випадок на виробництві, акта
розслідування професійного
захворювання за встановленими формами,
висновку спеціалізованого медичного
закладу (науково-дослідного інституту
профпатології чи його відділення) про
професійний характер захворювання,
лікувально-профілактичного закладу
або роботодавця чи профспілкового
органу підприємства, на якому
потерпілий одержав травму чи
професійне захворювання, або робочого
органу виконавчої дирекції Фонду
соціального страхування від нещасних
випадків, суду чи прокуратури.
Процедуру проведення
медико-соціальної експертизи
потерпілим від нещасного випадку на
виробництві на час виникнення спірних
правовідносин було унормовано
Правилами відшкодування власником
підприємства, установи і організації
або уповноваженим ним органом шкоди,
заподіяної працівникові ушкодженням
здоров'я, пов'язаним з виконанням ним
трудових обов'язків, затвердженими
Постановою Кабінету Міністрів України
від 23 червня 1993 року № 472 (далі -
Правила), а також Порядком організації
та проведення медико-соціальної
експертизи втрати працездатності,
затвердженим Постановою Кабінету
Міністрів України від 4 квітня 1994 року
№ 221 (далі - Порядок).
Так, згідно пункту 5 Правил ступінь
втрати працездатності визначається
МСЕК у відсотках до професійної
працездатності, яку мав потерпілий до
ушкодження здоров'я. МСЕК установлює
обмеження рівня життєдіяльності
потерпілого, причину, час настання та
групу інвалідності у зв'язку з
ушкодженням здоров'я, а також визначає
необхідні види медичної та соціальної
Пунктом 21 Порядку передбачено, що МСЕК
видає особам, які визнані інвалідами чи
стосовно яких встановлено факт втрати
професійної працездатності, довідки і
індивідуальні програми реабілітації і
у триденний термін відсилає копії цих
документів до відповідних органів, що
здійснюють пенсійне забезпечення та
державне страхування. За місцем роботи
цих осіб надсилається повідомлення
щодо групи та причини інвалідності, а у
разі встановлення ступеня втрати
професійної працездатності - витяг із
акта огляду у МСЕК про результати
визначення ступеня стійкої втрати
професійної працездатності у
Суд наголошує, що у разі незгоди
громадянина з рішенням районної,
міжрайонної, міської медико-соціальної
експертної комісії він мав право
подати протягом місяця письмову заяву
до Кримської республіканської,
обласної, центральної міської МСЕК або
до медико-соціальної експертної
комісії, в якій проходив він огляд, чи
до відповідного управління охорони
здоров'я. У свою чергу Комісія, що
проводила огляд, або управління
охорони здоров'я надсилають в
триденний термін з дня одержання заяви
усі наявні документи разом із заявою на
розгляд Кримської республіканської,
обласної, центральної міської
медико-соціальної експертної комісії,
яка протягом місяця з дня подання заяви
проводить повторний огляд хворого і
приймає відповідне рішення (пункт 24
Зі змісту вказаних норм у їх системному
зв'язку вбачається, що внесення змін до
витягу з Акта огляду МСЕК не
допускається, натомість будь-яке
коригування відомостей щодо діагнозу
особи, ступеня втрати нею професійної
працездатності, призначених
додаткових видів відшкодування
допускалося виключно за наслідками
повторного огляду такої особи.
ОСОБА_1 працював з 1989 року на КП
"Кіровгеологія" (а.с.69).
21 березня 1998 року, перебуваючи на
території КП "Кіровгеологія" позивач
травмувався внаслідок падіння (а.с.74-75).
30 листопада 1998 року у зв'язку з цим
ОСОБА_1 був оглянутий медико-соціальної
експертною комісією.
За наслідками такого огляду
відповідачем було, зокрема, було
виготовлено витяг із акту огляду МСЕК
№19/2 від 30 листопада 1998 року.
Позивач стверджує, що згідно вказаного
витягу йому встановлено діагноз
«консолідований перелом лівої
в/берцової кістки», 10% відсотків втрати
працездатності, та зазначено, що ОСОБА_1
потребує медикаментозного лікування;
додатковими видами відшкодування
вказано: на санаторно-курортне
лікування та відшкодування заподіяної
При цьому позивачем додано до позовної
заяви відповідну копію Витягу з акту
огляду МСЕК від 30 листопада 1998 року №19/2
із підписами Голови МСЕК та членів МСЕК
Водночас, у матеріалах справи наявний
також витяг із акту огляду МСЕК №19/2 від
30 листопада 1998 року, згідно якого
позивачеві встановлено захворювання
«закритий консолідований перелом
в/берцової кістки з помірним больовим
синдромом», 10% відсотків втрати
працездатності, та лише один вид
відшкодування - відшкодування
заподіяної моральної шкоди. При цьому
на зазначеному документі міститься
напис «копія від 16.03.99 р.» (а.с.73).
Суд зазначає, що саме цей документ
міститься в особовій (обліковій) справі
потерпілого ОСОБА_1, яка передана КП
"Кіровгеологія" Відділенню виконавчої
дирекції Фонду соціального
страхування від нещасних випадків на
виробництві та професійних
захворювань у місті Кіровограді (а.с. 67).
При цьому, зазначений документ
виготовлено шляхом рукописного
заповнення бланка під назвою „ВИТЯГ ІЗ
АКТУ ОГЛЯДУ МСЕК"; на ньому міститься
відтиск печатки відповідача та підписи
Голови та членів МСЕК.
Представником відповідача у судовому
засіданні не спростовано того, що такий
витяг було виготовлено саме
Крім того, відповідач стверджує про
наявність третього документа, який був
нарочно виданий позивачеві - витяга із
акту огляду МСЕК від 30 листопада 1998
року №19/2, яким ОСОБА_1 встановлено 5%
втрати професійної працездатності,
визначено потребу у медикаментозному,
санаторно-курортному лікуванні та
відшкодування моральної шкоди (а.с. 28).
Водночас, наявність такого висновку
заперечувалась у судовому засіданні
ОСОБА_1, а відповідачем, всупереч
вимогам статті 71 Кодексу
адміністративного судочинства
України, не підтверджено такого факту
належними та допустимими доказами.
Відтак, матеріалами справи
підтверджено наявність двох
ідентичних за найменуванням та
реквізитами документів - Витяг із акту
огляду МСЕК від 30 листопада 1998 року
№19/2, на одному з яких зазначено „копія
від 16.02.99 р.". При цьому вказані
документи різняться в частині
встановленого ОСОБА_1 діагнозу, а також
необхідності у додаткових видах
відшкодування: санаторно-курортного
лікування та потреби позивача у
медикаментозному лікуванні.
Надаючи правову оцінку спірним
правовідносинам, суд бере до уваги
обставини, встановлені рішенням
Ленінського районного суду міста
Кіровограда від 25 липня 2000 року у
справі за позовом ОСОБА_1 до КП
Так, у якості доказу у зазначеній
справі судом прийнято витяг з Акту
огляду МСЕК від 30 листопада 1998 року
№19/2, яким ОСОБА_1 встановлено діагноз
«консолідований перелом лівої
в/берцової кістки», 10% відсотків втрати
працездатності, та зазначено, що
позивач потребує медикаментозного
лікування; додатковими видами
відшкодування вказано: на
санаторно-курортне лікування та
відшкодування заподіяної моральної
шкоди (а.с. 86,91,137).
З огляду на те, що вищевказане рішення
Ленінського районного суду міста
Кіровограда у справі №2-557-2000 набрало
законної сили, з урахуванням частини
першої статті 72 Кодексу
адміністративного судочинства
України, суд наголошує, що саме цей
витяг з Акту огляду МСЕК від 30
листопада 1998 року №19/2 слід вважати
За таких умов суд доходить висновку, що
будь-які копії Витягу із акту огляду
МСЕК від 30 листопада 1998 року №19/2 мали
бути виготовлені відповідачем у чіткій
відповідності до оригіналу, із
зазначенням, зокрема, додаткових видів
відшкодування на санаторно-курортне
лікування, відшкодування заподіяної
моральної шкоди та потреби у
медикаментозному лікуванні.
Натомість в особовій справі ОСОБА_1
міститься копія висновку, яка не
відповідає оригіналу в частині
встановленого діагнозу та призначених
позивачеві додаткових видів
відшкодування (а.с. 73).
Відповідно до вимог частини другої
статті 19 Конституції України органи
державної влади та органи місцевого
самоврядування, їх посадові особи
зобов'язані діяти лише на підставі, в
межах повноважень та у спосіб, що
передбачені Конституцією та законами
Також суд при вирішенні цього спору
застосовує закріплений у судовій
практиці Європейського Суду з прав
людини принцип "належного урядування",
який передбачає, що у разі коли йдеться
про питання загального інтересу,
зокрема, якщо справа впливає на такі
основоположні права людини, як майнові
права, державні органи повинні діяти
вчасно та в належний і якомога
послідовніший спосіб (рішення у
справах: "Беєлер проти Італії" [ВП] (Beyeler
"Онер'їлдіз проти Туреччини" [ВП] (Oneryildiz
"Megadat.com S.r.l. проти Молдови" (Megadat.com S.r.l. v.
року і "Москаль проти Польщі" (Moskal v. Poland),
Принцип "належного урядування", як
правило, не повинен перешкоджати
державним органам виправляти
випадкові помилки, навіть ті, причиною
яких є їхня власна недбалість (рішення
у справі "Москаль проти Польщі" (Moskal v.
Ризик будь-якої помилки державного
органу повинен покладатися на саму
державу, а помилки не можуть
виправлятися за рахунок осіб, яких вони
стосуються (рішення у справі "Пінкова
та Пінк проти Чеської Республіки" (Pincovd
and Pine v. the Czech Republic), п.58, а також рішення у
справі "Ґаші проти Хорватії" (Gashi v. Croatia),
у справі "Трґо проти Хорватії" (Trgo v.
З огляду на викладене, суд доходить
висновку, що дії відповідача щодо
виготовлення копії Витягу із акту
огляду МСЕК від 30 листопада 1998 року
№19/2, який не відповідає оригіналу в
частині встановленого ОСОБА_1 діагнозу,
а також необхідності у додаткових
видах відшкодування, є протиправними.
Відтак, позовні вимоги ОСОБА_1Г
підлягають задоволенню.
З огляду на увільнення позивача від
сплати судового збору та відсутність з
його боку документально підтверджених
судових витрат, судові відповідно до
частини першої статті 94 Кодексу
адміністративного судочинства України
з відповідача не стягуються.
Керуючись статтями 2, 17, 71, 86, 94, 158-163
Кодексу адміністративного судочинства
України, суд
П О С Т А Н О В И В:
Адміністративний позов задовольнити
Визнати протиправними дії
Комунального закладу "Кіровоградське
обласне бюро медико-соціальної
експертизи" щодо виготовлення копії
витягу з акту огляду МСЕК №19/2 від 30
листопада 1999 року, яка не відповідає
оригіналу в частині встановленого
ОСОБА_1 діагнозу та додаткових видів
Постанова суду набирає законної сили у
порядку, встановленому статтею 254
Кодексу адміністративного судочинства
України.

Постанова суду може бути
оскаржена до Дніпропетровського
апеляційного адміністративного суду
шляхом подання апеляційної скарги
через Кіровоградський окружний
адміністративний суд в десятиденний
строк з дня отримання копії цієї
постанови. Копія апеляційної скарги
одночасно надсилається особою, яка її
подає, до суду апеляційної інстанції.

Суддя Кіровоградського окружного

адміністративного суду
О.В. Кравчук