Справа № 826/11180/14
Суддя: Келеберда В.І.
Дата ухвалення: 2014-10-17 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД міста
Каменєва 8, корпус 1П О С Т А Н О В А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
Окружний адміністративний суд міста
Києва у складі головуючого судді
Келеберди В.І. розглянувши у
письмовому провадженні
адміністративну справу
за позовом ОСОБА_1 до Державного
кадастрового реєстратора Управління
Державного агентства земельних
Києво-Святошинському районі ОСОБА_2,
Управління державного агентства
земельних ресурсів України у
Києво-Святошинському районі Київської
області, третя особа без самостійних
вимог на предмет спору: ОСОБА_3 про
визнання дій протиправними, скасування
державної реєстрації
ОБСТАВИНИ СПРАВИ:
ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до
державного кадастрового реєстратора
Управління державного агентства
земельних ресурсів України у
Києво-Святошинському районі Київської
області ОСОБА_2, Управління державного
агентства земельних ресурсів України у
Києво-Святошинському районі Київської
області, третя особа без самостійних
вимог на предмет спору: ОСОБА_3 про
визнання протиправними дій щодо
реєстрації поділу земельної ділянки
площею 1,6096 га, що розташована в
Київській області, Києво-Святошинський
район, Крюківщинська сільська рада,
скасування державної реєстрації в
Державному земельному кадастрі
земельної ділянки площею 0,5000 га,
земельної ділянки площею 1,1096 га.
В обґрунтування позовних вимог позивач
зазначає, що державний кадастровий
реєстратор за відсутності правових
підстав внесла до Державного
земельного кадастру відомості про
поділ земельної ділянки, яка
перебувала у спільній власності
позивача та третьої особи без
самостійних вимог на предмет спору,
оскільки реєстрація земельної ділянки
відбулась на підставі технічної
документації, яка не відповідає
вимогам чинного законодавства та на
момент реєстрації були відсутні
визначені ст. 367 Цивільного кодексу
України підстави для поділу земельної
Відповідач - Управління державного
агентства земельних ресурсів України у
Києво-Святошинському районі Київської
області - заперечував проти
задоволення позовних вимог з підстав
викладених у письмових запереченнях,
які долучено до матеріалів справи, з
яких вбачається, що технічну
документацію з розподілу земельної
ділянки, що перебувала у спільній
частковій власності проведено на
заявою ОСОБА_1 та ОСОБА_3, заперечень та
зауважень від яких не було подано,
тобто за наявності правових підстав
визначених Законом України «Про
Державний земельний кадастр».
Відповідачі та третя особа без
самостійних вимог на предмет спору
явку уповноважених представників в
судове засідання не забезпечили, хоча
були належним чином повідомлені про
час, дату та місце судового вирішення
справи.
Відповідно до положень п.1 ст.6
Конвенції про захист прав людини і
основоположних свобод, кожен має право
на справедливий і публічний розгляд
його справи упродовж розумного строку
незалежним і безстороннім судом,
встановленим законом, який вирішить
спір щодо його прав та обов'язків
цивільного характеру або встановить
обґрунтованість будь-якого висунутого
проти нього кримінального
обвинувачення. Більше того, відповідно
до рішень Європейського суду з прав
людини, що набули статусу остаточного,
зокрема "Іззетов проти України", "Пискал
проти України", "Майстер проти України",
"Субот проти України", "Крюков проти
України", "Крат проти України", "Сокор
проти України", "Кобченко проти
України", "Шульга проти України", "Лагун
проти України", "Буряк проти України",
"ТОВ "ФПК "ГРОСС" проти України", "Гержик
проти України" суду потрібно
дотримуватись розумного строку для
судового провадження.
Згідно з ч. 6 ст. 128 Кодексу
адміністративного судочинства
України, якщо немає перешкод для
розгляду справи у судовому засіданні,
але прибули не всі особи, які беруть
участь у справі, хоча і були належним
чином повідомлені про дату, час і місце
судового розгляду, суд має право
розглянути справу у письмовому
провадженні у різі відсутності потреби
заслухати свідка чи експерта.
В судовому засіданні на підставі ч. 6 ст.
128 КАС України ухвалено про вирішення
справи в порядку письмового
провадження та надано сторонам час на
подачу письмових пояснень по суті
Розглянувши подані сторонами
документи і матеріали, заслухавши
пояснення сторін, всебічно і повно
з'ясувавши всі фактичні обставини, на
яких ґрунтується позов, об'єктивно
оцінивши докази, які мають юридичне
значення для розгляду справи і
вирішення спору по суті, Окружний
адміністративний суд м. Києва,
30.11.2013 за договором купівлі-продажу
земельної ділянки ОСОБА_1 та ОСОБА_3
було придбано у спільну часткову
власність земельну ділянку площею 1,6096
га, що розташована в Київській області,
Києво-Святошинського району,
Крюківщинська сільська рада,
Право спільної часткової власності
ОСОБА_1 та ОСОБА_3 підтверджується також
витягами з державного реєстру речових
прав на нерухоме майно про реєстрацію
права власності №13732233 від 30.11.2013 та
№13732495 від 30.11.2013.
З матеріалів справи вбачається, що
23.12.2013 державним кадастровим
реєстратором зареєстровано поділ
земельної ділянки площею 1,6096 га, що
розташована в Київській області,
Києво-Святошинського району,
Крюківщинська сільська рада,
частини: земельну ділянку площею 0,5000 га
ОСОБА_1 та земельну ділянку площею 1,1096
Спірні правовідносини врегульовано
Земельним кодексом України, Законом
України «Про Державний земельний
кадастр», Законом України «Про
Правові, економічні та організаційні
основи діяльності у сфері Державного
земельного кадастру установлені
Законом України «про державний
земельний кадастр» (далі - Закон).
Статтею 1 Закону визначено, що
Державний земельний кадастр - єдина
державна геоінформаційна система
відомостей про землі, розташовані в
межах державного кордону України, їх
цільове призначення, обмеження у їх
використанні, а також дані про
кількісну і якісну характеристику
земель, їх оцінку, про розподіл земель
між власниками і користувачами;
державна реєстрація земельної ділянки
- внесення до Державного земельного
кадастру передбачених цим Законом
відомостей про формування земельної
ділянки та присвоєння їй кадастрового
Відповідно до ч. 1 ст. 21 Закону відомості
про межі земельної ділянки вносяться
до Державного земельного кадастру: на
підставі відповідної документації із
землеустрою щодо формування земельних
ділянок - у випадках, визначених
статтею 79 1 Земельного кодексу України,
при їх формуванні; на підставі
технічної документації із землеустрою
щодо встановлення (відновлення) меж
земельної ділянки в натурі (на
місцевості) - у разі встановлення
(відновлення) меж земельної ділянки за
її фактичним використанням відповідно
до статті 107 Земельного кодексу
України; на підставі проектів
землеустрою щодо впорядкування
існуючих землеволодінь - у разі зміни
меж суміжних земельних ділянок їх
Згідно із ч. 9 згадуваної статті Закону
відомості про розподіл земель між
власниками та користувачами вносяться
до Державного земельного кадастру
відповідно до даних Державного реєстру
речових прав на нерухоме майно.
Відповідно до ст. 22 Закону України «Про
землеустрій» землеустрій здійснюється
а) рішень органів виконавчої влади та
органів місцевого самоврядування щодо
проведення робіт із землеустрою;
б) укладених договорів між юридичними
чи фізичними особами (землевласниками
і землекористувачами) та розробниками
документації із землеустрою;
в) судових рішень.
Відповідно до ст. 56 Закону України «Про
землеустрій» Технічна документація із
землеустрою щодо поділу та об'єднання
земельних ділянок включає: а)
пояснювальну записку; б) технічне
завдання на складання документації,
затверджене замовником документації;
в) кадастрові плани земельних ділянок,
які об'єднуються в одну земельну
ділянку, або частини земельної ділянки,
яка виділяється в окрему земельну
ділянку; г) матеріали польових
геодезичних робіт; ґ) акт
приймання-передачі межових знаків на
зберігання при поділі земельної
ділянки по межі поділу; д) перелік
обтяжень прав на земельну ділянку,
обмежень на її використання та наявні
земельні сервітути; е) нотаріально
посвідчена згода на поділ чи об'єднання
земельної ділянки заставодержателів,
користувачів земельної ділянки (у разі
перебування земельної ділянки в
заставі, користуванні); є) згоду
власника земельної ділянки, для земель
державної власності - органу,
уповноваженого здійснювати
розпорядження земельною ділянкою, на
поділ чи об'єднання земельних ділянок
користувачем (крім випадків поділу
земельної ділянки у зв'язку з набуттям
права власності на житловий будинок,
розташований на ній).
З копії технічної документації із
землеустрою щодо поділу та об'єднання
земельних ділянок загальною площею 1,6096
га. ОСОБА_1 та ОСОБА_3, копія якої
міститься в матеріалах справи така
документація складається з:
пояснювальної записки заяви громадян
ОСОБА_1 та ОСОБА_3 про виготовлення
технічної документації, технічного
завдання затвердженого громадянами
ОСОБА_1 та ОСОБА_3, нотаріально
засвідченої зави громадян ОСОБА_1 та
ОСОБА_3 про прийняття рішення про поділ
належної їх на праві спільної
часткової власності земельної ділянки,
висновку Управління Держземагентства
у Києво-Святошинському районі
Київської області, схеми розташування,
схеми зони обмеження, кадастрового
плану, актів про передачу на зберігання
встановлених межових знаків власнику
(землекористувачу) земельної ділянки
громадян ОСОБА_1 та ОСОБА_3, паспортів та
довідок про присвоєння
ідентифікаційних номерів громадян
ОСОБА_1 та ОСОБА_3, договору
купівлі-продажу земельної ділянки від
13.11.2013, витягу з Державного реєстру
речових прав на нерухоме майно про
реєстрацію права власності.
Твердження позивача про відсутність
нотаріально засвідченої зави громадян
ОСОБА_1 та ОСОБА_3 про прийняття рішення
про поділ належної їх на праві спільної
часткової власності земельної ділянки,
акту про передачу на зберігання
встановлених межових знаків власнику
(землекористувачу) земельної ділянки
громадянину ОСОБА_1 спростовується
наявними матеріалами справи.
З огляду на викладене, суд дійшов
висновку, що Технічна документація
оформлена відповідно до норм ст. 56
Закону України «Про землеустрій».
Статтею 79-1 Земельного кодексу України
передбачено можливість формування
земельної ділянки шляхом поділу раніше
сформованих земельних ділянок, які
перебувають у власності або
користуванні, без зміни їх цільового
призначення. Формування таких
земельних ділянок здійснюється за
технічною документацією із
землеустрою щодо поділу земельних
Відповідно до Порядку ведення
Державного земельного кадастру,
затвердженого постановою Кабінету
Міністрів України від 17.10.2012 р. № 1051,
відомості до Державного земельного
кадастру про земельну ділянку у разі її
поділу вноситься на підставі заяви про
державну реєстрацію земельної ділянки,
яка утворилася в результаті такого
Згідно з частиною першою статті 24
Закону державна реєстрація земельної
ділянки здійснюється при її формуванні
шляхом відкриття Поземельної книги на
таку ділянку. Відповідно до статті 79-1
Земельного кодексу України сформовані
земельні ділянки підлягають державній
реєстрації у Державному земельному
кадастрі. Земельна ділянка вважається
сформованою з моменту присвоєння їй
кадастрового номера. Для державної
реєстрації земельної ділянки, яка
утворилася в результаті поділу,
Державному кадастровому реєстратору
подаються: заява; оригінал
документації із землеустрою (технічна
документація із землеустрою щодо
поділу земельної ділянки), яка є
підставою для формування земельної
ділянки; документація із землеустрою,
яка є підставою для формування
земельної ділянки у формі електронного
документа; документ, що підтверджує
оплату послуг з державної реєстрації
Згідно із частиною 8 статті 24 Закону у
разі здійснення державної реєстрації
земельних ділянок, Державний
кадастровий реєстратор, на
підтвердження державної реєстрації
таких земельних ділянок, заявнику
безоплатно видає витяг з Державного
земельного кадастру про земельні
Суд зауважує, що згідно зі статтею 125 та
126 Земельного кодексу України право
власності виникає з моменту державної
реєстрації цих прав.
Таким чином, враховуючи норми
цивільного та земельного
законодавства, підставою для розробки
документації із землеустрою щодо
поділу земельної ділянки, яка
перебуває у спільній власності та
державної реєстрації земельних
ділянок, утворених в результаті такого
поділу, буде, відповідно до частини
третьої 367 ЦК України, договір про поділ
нерухомого майна, що є у спільній
частковій власності між
співвласниками земельної ділянки, який
укладається у письмовій формі і
посвідчується нотаріально (а у разі не
досягнення згоди-рішення суду).
В матеріалах справи відсутні доказ
наявності договору про поділ
земельної ділянки, що є у спільній
частковій власності укладеного між
ОСОБА_1 та ОСОБА_3 посвідченого
Враховуючи, що поділ земельної ділянки
площею 1,6096 га, кадастровий номер
ділянку площею 0,5000 га кадастровий
земельну ділянку площею 1,1096 га
ОСОБА_3 зареєстровано за відсутності
нотаріально посвідченого договору про
поділ нерухомого майна, що є у спільній
частковій власності між
співвласниками земельної ділянки та
державної реєстрації такого поділу
нерухомого майна у Державному реєстрі
речових прав на нерухоме майно, що є
порушенням норм ч. 9 ст. 21 Закону, суд
дійшов висновку, щодо протиправності
дій щодо реєстрації поділу земельної
ділянки площею 1,6096 га, що розташована в
Київській області, Києво-Святошинський
район, Крюківщинська сільська рада,
наявності підстав для скасування
державної реєстрації поділу земельної
ділянки площею 1,6096 га, що розташована в
Києво-Святошинського району,
Крюківщинська сільська рада,
частини: земельну ділянку площею 0,5000 га
ОСОБА_1 та земельну ділянку площею 1,1096
Частиною 1 ст. 9 Кодексу
адміністративного судочинства України
встановлено, що суд при вирішенні
справи керується принципом законності,
відповідно до якого органи державної
влади, органи місцевого
самоврядування, їхні посадові і
службові особи зобов'язані діяти лише
на підставі, в межах повноважень та у
спосіб, що передбачені Конституцією та
Згідно з ч. 3 ст. 2 КАС України у справах
щодо оскарження рішень, дій чи
бездіяльності суб'єктів владних
повноважень адміністративні суди
перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони:
на підставі, у межах повноважень та у
спосіб, що передбачені Конституцією та
законами України; з використанням
повноваження з метою, з якою це
повноваження надано; обґрунтовано,
тобто з урахуванням усіх обставин, що
мають значення для прийняття рішення
(вчинення дії); безсторонньо
(неупереджено); добросовісно;
розсудливо; з дотриманням принципу
рівності перед законом, запобігаючи
несправедливій дискримінації;
пропорційно, зокрема з дотриманням
необхідного балансу між будь-якими
несприятливими наслідками для прав,
свобод та інтересів особи і цілями, на
досягнення яких спрямоване це рішення
(дія); з урахуванням права особи на
участь у процесі прийняття рішення;
своєчасно, тобто протягом розумного
Відповідно до ч. 2 ст. 71 Кодексу
адміністративного судочинства України
кожна сторона повинна довести ті
обставини, на яких ґрунтуються її
вимоги та заперечення, крім випадків,
встановлених статтею 72 цього Кодексу.
Згідно з ч. 2 ст. 71 Кодексу
адміністративного судочинства України
в адміністративних справах про
протиправність рішень, дій чи
бездіяльності суб'єкта владних
повноважень обов'язок щодо доказування
правомірності свого рішення, дії чи
бездіяльності покладається на
відповідача, якщо він заперечує проти
адміністративного позову.
Зважаючи на вищенаведене, виходячи з
наявних матеріалів справи, суд
приходить до висновку, що позовні
вимоги підлягають задоволенню.
На підставі викладеного, керуючись
статтями 11, 69, 70, 71, 128, 158-163, 172, 177, 179
Кодексу адміністративного судочинства
України, суд,
П О С Т А Н О В И В:
1. Позов задовольнити.
2. Визнати протиправними дії державного
кадастрового реєстратора Управління
державного агентства земельних
Києво-Святошинському районі Київської
області ОСОБА_2 щодо реєстрації поділу
земельної ділянки площею 1,6096 га, що
розташована в Київській області,
Києво-Святошинський район,
Крюківщинська сільська рада,
3. Скасувати державну реєстрацію поділу
земельної ділянки площею 1,6096 га, що
розташована в Київській області,
Києво-Святошинського району,
Крюківщинська сільська рада,
частини: земельну ділянку площею 0,5000 га
ОСОБА_1 та земельну ділянку площею 1,1096
Згідно ст.ст. 185-186 КАС України сторони
та інші особи, які беруть участь у
справі мають право оскаржити в
апеляційному порядку Постанову
повністю або частково. Скарга про
апеляційне оскарження подається
протягом 10 днів з дня проголошення,
скарга подається до апеляційного суду
через суд першої інстанції.
Згідно ст. 254 КАС України Постанова,
якщо інше не встановлено КАС України,
набирає законної сили після закінчення
строку подання апеляційної скарги.
Суддя