Справа № 826/10498/14
Суддя: Літвінова А.В.
Дата ухвалення: 2014-09-03 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

місто Київ

Окружний адміністративний суд міста Києва у складі судді Літвінової А.В., при секретарі судового засідання Давиденко Л.В., розглянув у порядку письмового провадження адміністративну справу

за позовом

державного підприємства «Центр державного земельного кадастру»

до

Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю у місті Києві

про

визнання протиправними дій та скасування припису від 20.06.2014, постанови від 03.07.2014 № 197/14/7126-67/0307/02/1

ОБСТАВИНИ СПРАВИ:

Державне підприємство «Центр державного земельного кадастру» звернулось до Окружного адміністративного суду міста Києва з позовом до Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю у місті Києві, в якому просить:

- визнати протиправним та скасувати припис Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю у місті Києві від 20.06.2014 про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил;

- визнати протиправними дії Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю у місті Києві щодо складання акту перевірки від 20.06.2014 про дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил;

- визнати протиправною та скасувати постанову Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю у місті Києві від 03.07.2014 №197/14/7126-67/0307/02/1.

Позовні вимоги мотивовано тим, що Інспекцією державного архітектурно-будівельного контролю у місті Києві протиправно винесено постанову від 03.07.2014 №197/14/7126-67/0307/02/1 та припис від 20.06.2014, оскільки останні не містять конкретизації порушень, перевірку об’єкту будівництва здійснено за відсутності посадових осіб позивача.

Відповідач проти позову заперечив з підстав його необґрунтованості, оскільки з боку суб’єкта владних повноважень вже зверталась увага позивача на невідповідність об’єкта будівництва проектній документації.

Розглянувши подані сторонами документи, всебічно і повно з'ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, об'єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд,

ВСТАНОВИВ:

Між державним підприємством «Центр державного земельного кадастру» та товариством з обмеженою відповідальністю «Пажбуд-505» укладено договір підряду від 12.01.2011 № 146/0111-Р.

Відповідно до пункту 1.1 зазначеного договору підрядник зобов’язався виконати всі передбачені договором роботи з розроблення проектної документації на капітальний ремонт з переплануванням приміщень і опорядження фасаду будівлі виробничого корпусу літери «Б» та виконати капітальний ремонт, а замовник зобов’язався оплатити виконані роботи.

Відповідачем 20.06.2014 проведено позапланову перевірку дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних норм, державних стандартів і правил державним підприємством «Центр державного земельного кадастру».

За результатами проведеної перевірки складено акт перевірки від 20.06.2014, яким встановлено відхилення від затвердженої проектної документації.

На підставі акту перевірки відповідачем винесено припис від 20.06.2014 про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил на об’єкті будівництва у відповідності до вимог чинного законодавства до 11.07.2014.

Окрім цього Інспекцією державного архітектурного-будівельного контролю у місті Києві складено протокол про правопорушення у сфері містобудівної діяльності від 20.06.2014 та 03.07.2014 винесено постанову № 197/14/7126-67/0307/02/1 про накладення штрафу в сумі 54 810,00 грн. за правопорушення у сфері містобудівної діяльності.

Вказуючи на протиправність винесення припису від 20.06.2014 про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил на об’єкті будівництва та постанови від 03.07.2014 №197/14/7126-67/0307/02/1 про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, позивач звернувся до суду із даним позовом.

Досліджуючи надані сторонами докази, аналізуючи наведені міркування та заперечення, оцінюючи їх в сукупності, суд бере до уваги наступне.

Відповідно до статті 10 Закону України «Про архітектурну діяльність» для забезпечення під час забудови територій, розміщення і будівництва об'єктів архітектури додержання суб'єктами архітектурної діяльності затвердженої містобудівної та іншої проектної документації, вимог вихідних даних, а також з метою захисту державою прав споживачів будівельної продукції здійснюється в установленому законодавством порядку державний архітектурно-будівельний контроль та нагляд.

Згідно з пунктом 1 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 23.05.2011 №553 (далі за текстом – Порядок), державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється Держархбудінспекцією та її територіальними органами.

Відповідно до пунктів 5 і 7 Порядку державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється за територіальним принципом (у межах областей) у порядку проведення планових та позапланових перевірок. Позаплановою перевіркою вважається перевірка, яка не передбачена планом роботи інспекції.

При цьому, пунктом 7 Порядку визначені підстави для проведення позапланової перевірки.

Під час судового розгляду справи суд витребовував із відповідача докази на підтвердження наявності правових підстав для проведення позапланової перевірки, а також дотримання процедури проведення відповідної перевірки.

Відповідачем відповідних доказів суду не надано.

Аналізуючи зміст порушення, яке необхідно усунути відповідно до оскаржуваного припису, а також за яке оскаржуваною постановою накладені штрафні санкції, суд наголошує на наступному.

Законом України «Про архітектурну діяльність» визначено, що замовником є фізична або юридична особа, яка має у власності або у користуванні земельну ділянку, подала у встановленому законодавством порядку заяву (клопотання) щодо її забудови для здійснення будівництва або зміни (у тому числі шляхом знесення) об'єкта містобудування

Статтею 9 Закону України «Про архітектурну діяльність» встановлено, що будівництво (нове будівництво, реконструкція, реставрація, капітальний ремонт) об'єкта архітектури здійснюється відповідно до затвердженої проектної документації, державних стандартів, норм і правил у порядку, визначеному Законом України "Про регулювання містобудівної діяльності".

Відповідно до статті 11 Закону України «Про архітектурну діяльність» під час будівництва об'єкта архітектури здійснюється авторський та технічний нагляд.

Технічний нагляд забезпечується замовником та здійснюється особами, які мають відповідний кваліфікаційний сертифікат.

Авторський нагляд здійснюється архітектором - автором проекту об'єкта архітектури, іншими розробниками затвердженого проекту або уповноваженими ними особами. Авторський нагляд здійснюється відповідно до законодавства та договору із замовником.

У разі виявлення відхилень від проектних рішень, допущених під час будівництва об'єкта архітектури, та відмови підрядника щодо їх усунення особа, яка здійснює авторський або технічний нагляд, повідомляє про це замовника і орган державного архітектурно-будівельного контролю для вжиття заходів відповідно до законодавства.

Згідно частини першої статті 1 Закону України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності» правопорушеннями у сфері містобудівної діяльності є протиправні діяння (дії чи бездіяльність) суб'єктів містобудування - юридичних осіб та фізичних осіб - підприємців, що призвели до невиконання або неналежного виконання вимог, установлених законодавством, будівельними нормами, державними стандартами і правилами.

Відповідно до пункту 8 частини третьої статті 2 Закону України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності» суб'єкти містобудування, які виконують будівельні роботи, несуть відповідальність у вигляді штрафу за виконання будівельних робіт з порушенням вимог будівельних норм, державних стандартів і правил або затверджених проектних рішень - у розмірі сорока п'яти мінімальних заробітних плат.

Пунктом 1.1. договору підряду від 12.01.2011 № 146/0111-Р встановлено, що підрядник зобов’язується за завданням замовника на свій ризик, з власних матеріалів та власними засобами виконати всі передбачені цим договором роботи з розроблення проектної документації на капітальний ремонт з переплануванням приміщень і опорядження фасаду будівлі виробничого корпусу літера «Б», що знаходиться за адресою: місто Київ, вул. Народного ополчення, 3, в тому числі погодження, експертизу та затвердження проектної документації у встановленому державними будівельними нормами і законодавством порядку, та ремонтно-будівельні роботи з капітального ремонту з переплануванням приміщень і опорядження фасаду будівлі виробничого корпусу літера «Б», що знаходиться за адресою: місто Київ, вул. Народного ополчення, 3 відповідно до затвердженої та погодженої в установленому законодавством порядку проектної документації, дефектних актів, локальних кошторисів та в установлені цим договором строки, а замовник зобов’язується оплатити виконані роботи.

Згідно пункту 2.5. зазначеного договору підрядник здійснює авторський нагляд за виконанням робіт відповідно до розробленої ним проектної документації аж до приймання об’єкта в експлуатацію.

Відповідно до акту та припису Інспекції державного архітектурного-будівельного контролю у місті Києві від 20.06.2014 під час здійснення перевірки контролюючим органом встановлено порушення – виконавча документація на будівельному майданчику під час виконання будівельних робіт велась неналежним чином; будівельні роботи виконані з відхиленням від затвердженої проектної документації, оскільки не відповідають робочому проекту на капітальний ремонт.

Разом з тим, ані акт перевірки від 20.06.2014, ані припис Інспекції від 20.06.2014, ані постанова Інспекції від 03.07.2014, ані письмові заперечення відповідача на позовну заяву не містять конкретизації порушень, які встановлені контролюючим органом.

Зокрема, під час судового розгляду справи відповідачем не наведено суду доказів щодо певних недоліків у виконавчій документації позивача, а також доказів щодо розбіжностей у проектній документацій.

Відповідно до частини п’ятої статті 39 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» датою прийняття в експлуатацію закінченого будівництвом об'єкта є дата реєстрації декларації про готовність об'єкта до експлуатації або видачі сертифіката.

Приписами частини сьомої статті 39 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» встановлено, що орган державного архітектурно-будівельного контролю відмовляє у видачі сертифіката з таких підстав:

1) неподання документів, необхідних для прийняття рішення про видачу сертифіката;

2) виявлення недостовірних відомостей у поданих документах;

3) невідповідність об'єкта проектній документації на будівництво такого об'єкта та вимогам будівельних норм, державних стандартів і правил.

Відмова у видачі сертифіката надається замовникові у строк, передбачений для його видачі.

З названої декларації вбачається наявність позитивного висновку щодо розгляду робочого проекту з капітального ремонту з переплануванням приміщень і опорядження фасаду будівлі позивача, здійснення коригувань проектно-кошторисної документації з капітального ремонту згідно із наказом Центру ДЗК від 17.03.2014 №56.

Згідно із розділом 15 декларації, на об’єкті виконано всі передбачені проектною документацією роботи згідно із державними будівельними нормами, стандартами і правилами роботи.

Наведене свідчить про те, що об’єкт під час реєстрації декларації про готовність об’єкта повністю відповідав проектній документації на будівництво та вимогам будівельних норм, державних стандартів і правил.

В письмових запереченнях відповідача вказувалось на проведення фотофіксації виявлених порушень, проте суду відповідних доказів відповідачем також не надано.

Слід зазначити, що в силу приписів частини другої статті 71 Кодексу адміністративного судочинства України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб'єкта владних повноважень обов'язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача, якщо він заперечує проти адміністративного позову.

Отже суд погоджується із доводами позивача щодо необґрунтованості і протиправності припису Інспекції державного архітектурного-будівельного контролю у місті Києві від 20.06.2014 та постанови Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю у місті Києві від 03.07.2014 № 197/14/7126-67/0307/02/1.

Поряд з цим суд не погоджується з доводами позивача про незаконність дій Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю у місті Києві щодо складання акту перевірки від 20.06.2014 про дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил.

Акт перевірки - це службовий документ, який підтверджує факт проведення перевірки і є носієм доказової інформації про виявлені порушення (або їх відсутність) вимог чинного законодавства.

Відповідно до частини четвертої статті 41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» посадові особи органів державного архітектурно-будівельного контролю під час перевірки мають право складати протоколи про вчинення правопорушень, акти перевірок та накладати штрафи відповідно до закону.

Згідно положень інформаційного листа Вищого адміністративного суду України від 30.11.2009 №1619/10/13-09 акти перевірки не є рішеннями суб’єкта владних повноважень, не спричиняють виникнення будь-яких прав і обов’язків осіб чи суб’єктів владних повноважень, а отже, не породжують правовідносин, що можуть бути предметом спору.

Тобто, в акті перевірки від 20.06.2014, складеного Інспекцією державного архітектурно-будівельного контролю у місті Києві, лише зафіксовані певні обставини, що не спричиняє жодних негативних правових наслідків для позивача. Складання акту під час перевірки є законним правом відповідача. Тому позовні вимоги в цій частині не підлягають задоволенню.

Враховуючи вищевикладене, виходячи із системного аналізу правових норм, суд приходить до висновку, що позовні вимоги підлягають задоволенню в частині визнання протиправними та скасування постанови відповідача від 03.07.2014 №197/14/7126-67/0307/02/1 про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності та припис від 20.06.2014 про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил на об’єкті будівництва.

Частиною другою статті 19 Конституції України передбачено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов’язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Враховуючи викладене, керуючись статтями 69, 70, 71, 122 та 158-163 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

П О С Т А Н О В И В:

Позовні вимоги задовольнити частково.

Визнати протиправним та скасувати припис Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю у місті Києві від 20.06.2014 про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил.

Визнати протиправною та скасувати постанову Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю у місті Києві від 03.07.2014 № 197/14/7126-67/0307/02/1.

В іншій частині позовних вимог відмовити.

Постанова набирає законної сили в порядку, визначеному статтею 254 Кодексу адміністративного судочинства України. Постанова може бути оскаржена до суду апеляційної інстанції за правилами, встановленими статтями 185-187 Кодексу адміністративного судочинства України.

Суддя Літвінова А.В.