Справа № 822/3185/14
Суддя: Ватаманюк Р.В.
Дата ухвалення: 2014-10-14 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ВІННИЦЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ
АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Справа № 822/3185/14
Головуючий у 1-й інстанції: Матущак В.В.
Суддя-доповідач: Ватаманюк Р.В.
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

14 жовтня 2014 року

м. Вінниця

Вінницький апеляційний
адміністративний суд у складі колегії:

головуючого-судді: Ватаманюка Р.В.

суддів: Мельник-Томенко Ж. М. Сторчака
В. Ю.

секретар судового засідання:
Сокольвак Ю.В.

за участю:

представника позивача: Глухова А.В.

представника відповідача: Матвіюка В.М.

розглянувши у відкритому судовому
засіданні апеляційну скаргу
Державного підприємства
"Красилівський агрегатний завод" на
постанову Хмельницького окружного
адміністративного суду від 20 серпня 2014
року у справі за адміністративним
позовом Державного підприємства
"Красилівський агрегатний завод" (далі -
позивач) до Інспекції державного
архітектурно-будівельного контролю у
Хмельницькій області (далі -
відповідач) про визнання протиправною
та скасування постанови , -

В С Т А Н О В И В :

Позивач звернувся до суду з
адміністративним позовом до
відповідача в якому просив: визнати
протиправною та скасувати постанову №
55/7/22-1832 від 04.07.2014.

Постановою Хмельницького окружного
адміністративного суду від 20.08.2014 у
задоволені адміністративного позову
відмовлено.

Не погоджуючись із рішенням суду
першої інстанції, позивач подав
апеляційну скаргу, в якій просить суд
скасувати вказане рішення та прийняти
нове, яким задовольнити позовні вимоги.

Представник позивача в судовому
засіданні вимоги апеляційної скарги
підтримав та просив колегію суддів її
задовольнити.

Представник відповідача заперечив
проти апеляційної скарги.

Перевіривши матеріали справи та доводи
апеляційної скарги, заслухавши
пояснення представників сторін,
колегія суддів вважає, що апеляційну
скаргу необхідно залишити без
задоволення, а рішення суду першої
інстанції без змін з таких підстав.

Відповідно до ч. 1 ст. 195 КАС України, суд
апеляційної інстанції переглядає
судові рішення суду першої інстанції в
межах апеляційної скарги.

Судом першої інстанції встановлено, що
посадовими особами відповідача на
підставі наказу від 11.06.2014 № 676 та
подання прокуратури Хмельницької
області від 19.05.2014 №07/1/4-191вих-14 було
видано направлення для проведення
позапланової перевірки будівництва
кафе "Красилів" розташованого у відділі
24 кварталу 43 Струзького лісництва ДП
"Новоушицьке лісове господарство" в
урочищі "Калюс" на території
Вільховецької сільської ради
Новоушицького району Хмельницької
області.

Так, результати перевірки знайшли своє
відображення в Акті "Про недопущення
посадових осіб інспекції державного
архітектурно-будівельного контролю на
об'єкти будівництва, підприємства
будівельної галузі для виконання
покладених на них функцій" з питань
перевірки дозвільної документації на
будівництво кафе "Красилів"
розташоване у відділі 24 кварталу 43
Струзького лісництва ДП "Новоушицьке
лісове господарство" в урочищі "Калюс"
на території Вільховецької сільської
ради Новоушицького району
Хмельницької області від 23.06.2014,
Протокол № 00037 про правопорушення у
сфері містобудівної діяльності від
23.06.2014.

При цьому, постановою №55/7/22/-1832
відповідача від 04.07.2014 на позивача було
накладено штраф у розмірі 12180,00 грн. за
вчинення правопорушення,
відповідальність за яке передбачено п.2
ч.6 ст.2 Закону України "Про
відповідальність за правопорушення у
сфері містобудівної діяльності" №
208/94-ВР від 14.10.1994 (далі - Закон № 208/94-ВР).

Приймаючи оскаржуване рішення суд
першої інстанції виходив з того, що
позивач допустив порушення п. 2 ч. 6 ст. 2
Закону № 208/94-В, а відповідач дотримався
порядку здійснення
архітектурно-будівельного контролю та
накладення штрафів за правопорушення у
сфері містобудівної діяльності.

Колегія суддів погоджується з
висновком суду першої інстанції, з
таких підстав.

Відповідно до ч. 1 ст. 10 Закону України
"Про архітектурну діяльність" № 687-XIV
від 20.05.1999 для забезпечення під час
забудови територій, розміщення і
будівництва об'єктів архітектури,
додержання суб'єктами архітектурної
діяльності затвердженої містобудівної
та іншої проектної документації, вимог
вихідних даних, а також з метою захисту
державою прав споживачів будівельної
продукції здійснюється в
установленому законодавством порядку
державний архітектурно-будівельний
контроль та нагляд.

Статтею 41 Закону України "Про
регулювання містобудівної діяльності"
№ 3038-VI від 17.02.2011 (далі - Закон № 3038-VI)
передбачено, що державний
архітектурно-будівельний контроль - це
сукупність заходів, спрямованих на
дотримання вимог законодавства у сфері
містобудівної діяльності, будівельних
норм, державних стандартів і правил.

Згідно ч. 2 ст. 41 вищевказаного Закону
Державний архітектурно-будівельний
контроль здійснюється інспекціями
державного архітектурно-будівельного
контролю в порядку, встановленому
Кабінетом Міністрів України. Порядок
здійснення державного
архітектурно-будівельного контролю
визначено у статті 41 Закону № 3038-VI, у
відповідності до якої це сукупність
заходів, спрямованих на дотримання
вимог законодавства у сфері
містобудівної діяльності, будівельних
норм, державних стандартів і правил та
здійснюється органами державного
архітектурно-будівельного контролю в
порядку, встановленому Кабінетом
Міністрів України.

Частиною 4 ст. 41 Закону № 3038-VI
встановлено, що посадові особи органів
державного архітектурно-будівельного
контролю під час перевірки мають право,
зокрема безперешкодного доступу до
місць будівництва об'єктів та до
об'єктів, що підлягають обов'язковому
обстеженню; складати протоколи про
вчинення правопорушень, акти перевірок
та накладати штрафи відповідно до
закону.

При цьому, порядок здійснення
архітектурно-будівельного контролю
визначено постановою Кабінету
Міністрів України від 23.05.2011 № 553 (далі -
Порядок), у відповідності до якої
державний архітектурно-будівельний
контроль здійснюється за
територіальним принципом (у межах
областей) у порядку проведення
планових та позапланових перевірок.

Відповідно до п. 11 Порядку посадові
особи інспекцій під час здійснення
державного архітектурно-будівельного
контролю мають право:

1) безперешкодного доступу на місце
будівництва об'єкта, або
місцезнаходження суб'єкта
господарювання, який провадить
господарську діяльність, пов'язану з
будівництвом об'єкта архітектури, який
за складністю
архітектурно-будівельного рішення та
(або) інженерного обладнання належить
до IV і V категорії складності;

Водночас наказом Міністерства
регіонального розвитку; будівництва та
житлово-комунального господарства
України від 15.05.2012 № 240 затверджено
форми актів та інших документів, які
складаються під час або за
результатами здійснення державного
архітектурно-будівельного контролю.

До таких актів, віднесено: Акт
перевірки дотримання вимог
законодавства у сфері містобудівної
діяльності, будівельних норм,
державних стандартів і правил та Акт
про недопущення посадових осіб
інспекції державного
архітектурно-будівельного контролю на
об'єкти будівництва, підприємства
будівельної галузі для виконання
покладених на них функцій.

Аналіз наведених положень дає підстави
для висновку, що наказом Міністерства
регіонального розвитку, будівництва та
житлово-комунального господарства
України від 15.05.2012 № 240 затверджено
лише дві форми актів, які складаються
під час або за результатами здійснення
державного архітектурно-будівельного
контролю. Тобто, у зв'язку з не
забезпеченням позивачем явки
повноважних представників та
ненаданням необхідної документації.
Інспекція під час проведення
перевірки, могла скласти лише Акт про
недопущення посадових осіб інспекції
державного архітектурно-будівельного
контролю на об'єкти будівництва,
підприємства будівельної галузі для
виконання покладених на них функцій.

Пунктом 14 Порядку встановлено, що
суб'єкт містобудування, щодо якого
здійснюється державний
архітектурно-будівельний контроль,
зобов'язаний допускати посадових осіб
інспекції до проведення перевірки за
умови дотримання порядку здійснення
державного архітектурно-будівельного
контролю. Також подавати документи,
пояснення, довідки, відомості,
матеріали з питань, що виникають під
час здійснення державного
архітектурно-будівельного контролю.

Відповідно до ч. 9 Порядку встановлено,
що державний архітектурно-будівельний
контроль здійснюється у присутності
суб'єктів містобудування або їх
представників, які будують або
збудували об'єкт будівництва.

Як встановлено судом першої інстанції
та підтверджується матеріалами справи
під час судового розгляду і не
заперечувалось представником
позивача, директор ДП "Красилівський
агрегатний завод" Королюк П.В. особисто
не був присутній під час проведення
перевірки.

При цьому, в Акті "Про недопущення
посадових осіб інспекції державного
архітектурно-будівельного контролю на
об'єкти будівництва, підприємства
будівельної галузі для виконання
покладених на них функцій" зазначено,
що директором ДП "Красилівський
агрегатний завод" Королюк П.В.
направлено на перевірку ОСОБА_5,
повноваження якого не були належним
чином підтвердженні та не надано
дозвільної та виконавчої документації
(лист Інспекції №7/22-4595 від 16.06.2014).

Враховуючи те, що документ, який
підтверджує повноваження представника
не був наданий перевіряючим, та
ненадання дозвільної та виконавчої
документації на будівництво кафе
"Красилів" розташоване у відділі 24
кварталу 43 Струзького лісництва ДП
"Новоушицьке лісове господарство" в
урочищі "Калюс" на території
Вільховецької сільської ради
Новоушицького району Хмельницької
області унеможливлює проведення
перевірки, головним державним
інспектором інспекційного відділу по
Південному регіоні Гаврилюком Ю.В., а
тому відповідачем правомірно зроблено
висновок, що директор ДП "Красилівський
агрегатний завод" Королюк П.В. не
допустив посадових осіб відповідача на
вказаний об'єкт будівництва.

Окрім цього, суд першої інстанції
правомірно не врахував доводи
представника позивача та пояснення
свідка про те, що фактичного
перешкоджання і недопущення
представника відповідача для
перевірки не здійснювалось, оскільки
як встановлено під час перевірки та
розгляду справи всупереч чинному
законодавству повноваження ОСОБА_5 не
були належним чином підтверджені та не
надано дозвільної і виконавчої
документації.

Відповідно до п. 2 ч. 6 ст. 2 Закону
України "Про відповідальність за
правопорушення у сфері містобудівної
діяльності" суб'єкти містобудування
несуть відповідальність у вигляді
штрафу за недопущення посадових осіб
центрального органу виконавчої влади,
що реалізує державну політику з питань
державного архітектурно-будівельного
контролю, на об'єкти будівництва,
підприємства будівельної галузі для
виконання покладених на них функцій - у
розмірі десяти мінімальних заробітних
плат.

Стосовно посилань позивача в
апеляційній скарзі на те, що місцем
складання протоколу "урочище "Калюс,
Вільховецька с/р", однак і акт і
протокол інспектор не мав можливості
роздрукувати за допомогою принтера, і
їх відповідно було роздруковано в
іншому місці колегія суддів зазначає
наступне.

Згідно п. 10 Порядку уповноважена
посадова особа інспекції складає
протокол про правопорушення у сфері
містобудівної діяльності у двох
примірниках, один з яких надається під
підпис суб'єкту містобудування, що
притягається до відповідальності за
правопорушення у сфері містобудівної
діяльності, не пізніше трьох робочих
днів з дня складення акта перевірки
такого суб'єкта містобудування.

Окрім цього, відповідно до абз. 3 п. 13
Порядку суб'єкт містобудування, який
притягається до відповідальності за
правопорушення у сфері містобудівної
діяльності, має право подати пояснення
і зауваження щодо змісту протоколу, які
є його невід'ємною частиною, а також
викласти мотиви своєї відмови від його
підписання.

Однак, позивачем ніяких заперечень чи
зауважень до протоколу не було надано.
Більше того, директор чи уповноважена
ним особа ДП "Красилівський агрегатний
завод" на розгляд справи про
правопорушення у сфері містобудівної
діяльності 04.07.2014 не з'явився, хоча були
належним чином про її розгляд
повідомлені (протокол позивачу
надіслано поштою).

На підставі наведеного колегія суддів
вважає, що суд першої інстанції дійшов
правильного висновку щодо відмови в
задоволенні заявлених вимог у спосіб
та межах, визначених законом.

Оскільки доводи апеляційної скарги
відповідача не ґрунтуються на вимогах
законодавства та не спростовують
висновків суду першої інстанції,
колегія суддів вважає, що суд першої
інстанції правильно встановив
обставини справи, та ухвалив судове
рішення з дотриманням норм
матеріального та процесуального права,
а тому підстави для його скасування або
зміни відсутні.

Керуючись ст.ст. 160, 167, 195, 196, 198, 200, 205, 206,
212, 254 КАС України, суд, -

У Х В А Л И В :

Апеляційну скаргу Державного
підприємства "Красилівський
агрегатний завод", - залишити без
задоволення, а постанову Хмельницького
окружного адміністративного суду від 20
серпня 2014 року, - без змін.

Ухвала суду набирає законної сили з
моменту проголошення та може бути
оскаржена в касаційному порядку
згідно ст. 212 КАС України.

Ухвала суду складена в повному обсязі
20 жовтня 2014 року .

Головуючий
Ватаманюк Р.В.

Судді
Мельник-Томенко Ж. М.

Сторчак В. Ю.