Справа № 815/5897/14
Суддя: Соколенко О. М.
Дата ухвалення: 2014-10-16 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Справа № 815/5897/14
УХВАЛА

16 жовтня 2014 року
м.
Одеса

Суддя Одеського окружного
адміністративного суду Соколенко О.М.,
розглянувши адміністративний позов
Ізмаїльської об'єднаної державної
податкової інспекції Головного
управління Міндоходів в Одеській
області до фізичної особи-підприємця
ОСОБА_1 про стягнення заборгованості у
розмірі 27502,02 грн.,-

ВСТАНОВИВ:

До Одеського окружного
адміністративного суду надійшла
позовна заява Ізмаїльської об'єднаної
державної податкової інспекції
Головного управління Міндоходів в
Одеській області до фізичної
особи-підприємця ОСОБА_1 про стягнення
заборгованості по земельному податку з
фізичних осіб у розмірі 27502,02 грн.

Згідно з п.2 ч.1 ст.107 КАС України після
одержання позовної заяви суддя
з'ясовує, чи відповідає позовна заява
вимогам, встановленим статтею 106 цього
Кодексу.

Проте, поданий адміністративний позов
викладеним вимогам не відповідає.

Так, відповідно до ч.3 ст. 106 КАС України
суб'єкт владних повноважень при
поданні адміністративного позову
зобов'язаний додати до позовної заяви
доказ надіслання рекомендованим
листом з повідомленням про вручення
відповідачу і третім особам копії
позовної заяви та доданих до неї
документів.

З наведеної статті вбачається, що якщо
до суду звертається суб'єкт владних
повноважень, то він зобов'язаний додати
до позовної заяви доказ надіслання
відповідачу і копії позовної заяви та
доданих до неї документів.

В інформаційному листі Вищого
адміністративного суду України №
2091/11/13-11 від 16.11.2011 р. зазначено, що
належним доказом надіслання суб'єктом
владних повноважень відповідачу та
третім особам у справі копії позовної
заяви та доданих до неї документів
повинен бути опис вкладення з поштовим
штемпелем, разом із розрахунковим
документом.

З огляду на викладене та з урахуванням
вимог частини третьої статті 106 Кодексу
адміністративного судочинства
України, належним доказом надіслання
суб'єктом владних повноважень
відповідачу і третім особам у справі
копії позовної заяви та доданих до неї
документів є рекомендоване
повідомленням про вручення поштового
направлення та, разом з цим, таким
доказом направлення позовної заяви з
додатками може бути опис вкладення
разом із розрахунковим документом.

Крім того, будь-яким іншим доказом може
бути письмове підтвердження
відповідача (розписка, штамп про
отримання, тощо), або третіх осіб про
отримання позовної заяви та доданих до
неї документів.

Так, відповідно до абз. 25, 27 п. 2 Правил
надання послуг поштового зв'язку,
затверджених постановою Кабінету
Міністрів України № 270 від 05.03.2009 р.,
визначено, що реєстроване поштове
відправлення - поштове відправлення,
яке приймається для пересилання з
видачею розрахункового документа,
пересилається з приписуванням до
супровідних документів та вручається
одержувачу під розписку. Документом,
який підтверджує надання послуг
поштового зв'язку, є розрахунковий
документ встановленої відповідно до
Закону України "Про застосування
реєстраторів розрахункових операцій у
сфері торгівлі, громадського
харчування та послуг" форми та змісту
(касовий чек, розрахункова квитанція
тощо).

З аналізу зазначеної норми вбачається,
що розрахунковий документ, виданий
поштовим відділенням, є доказом
надання (оплати) послуг поштового
зв'язку.

В свою чергу, на підтвердження
виконання вимог ч. 3 ст. 106 КАС України
позивачем до позову додано лише опис
вкладення (документів, направлених
відповідачу) з поштовим штемпелем від
08.10.2014 року, що в розумінні наведених
вище положень законодавства не є
належним доказом відправлення
позовної заяви із додатками
відповідачу.

Відтак, оскільки позивачем надано до
суду лише опис вкладення, без надання
фіскального чеку, або рекомендованого
повідомлення про вручення поштового
направлення, чим не дотримано вимоги ч.
3 ст. 106 КАС України, суд зазначає
позивачу про необхідність надання до
суду належних доказів на підтвердження
направлення відповідачу копії
позовної заяви з додатками до неї у
відповідності до приписів норм чинного
законодавства.

Також, суд зазначає, що згідно з ч.ч.4,5
ст. 106 КАС України позовна заява
підписується позивачем або його
представником із зазначенням дати її
підписання, та одночасно з позовною
заявою подається довіреність чи інший
документ, що підтверджує повноваження
представника.

Згідно п. 3 ст. 56 КАС України
представники беруть участь в
адміністративному процесі на основі
договору або закону.

Відповідно до п.п.1, 2 ст. 56 КАС України
повноваження представників, які беруть
участь в адміністративному процесі на
основі договору, на здійснення
представництва в суді повинні бути
підтверджені довіреністю. Оригінали
довіреностей або засвідчені підписом
судді копії з них приєднуються судом до
справи. Повноваження законних
представників підтверджуються
документами, які стверджують займану
ними посаду чи факт родинних,
опікунських тощо відносин з особою,
інтереси якої вони представляють.
Засвідчені підписом судді копії цих
документів приєднуються до справи.

Проте, як вбачається з матеріалів
справи, позовна заява підписана в.о.
начальника Ізмаїльської об'єднаної
державної податкової інспекції
Головного управління Міндоходів в
Одеській області - ОСОБА_2, однак, до
матеріалів позовної заяви не надано
документів, підтверджуючих
повноваження особи ОСОБА_2. підписувати
позовні заяви, зокрема, не надано наказ
про покладення виконуючого обов'язків
начальника податкового органу.

Отже, позивачу необхідно надати до суду
документ на підтвердження повноважень
ОСОБА_2. підписувати позовні заяви,
зокрема, копію наказу про покладення
виконуючого обов'язків начальника
податкового органу.

Крім того, відповідно до вимог статей
105, 106 Кодексу адміністративного
судочинства України у позовній заяві
зазначаються ім'я позивача та
відповідача, зміст позовних вимог і
виклад обставин, якими позивач
обґрунтовує свої вимоги. На
підтвердження обставин, якими
обґрунтовуються позовні вимоги,
позивач зазначає докази, а в разі
неможливості - зазначає докази, які не
може самостійно надати, із зазначенням
причин неможливості подання таких
доказів.

Позивач у своїй позовній заяві
зазначає, що у відповідача існує борг
зі сплати земельного податку з
фізичних осіб у розмірі 25502,02 грн., у
тому числі пеня - 115,07 грн. та просить суд
стягнути з фізичної особи-підприємця
ОСОБА_1 заборгованість по земельному
податку з фізичних осіб у розмірі 27502,02
грн.

При цьому, на підтвердження підстав, за
яких у відповідача виник податковий
борг з земельного податку з фізичних
осіб, останнім надано до суду копію
податкової декларації відповідача з
плати за землю (земельний податок
та/або орендна плата за земельні
ділянки державної або комунальної
власності) за 2014 рік, з якої вбачається,
що відповідачем нарахована орендна
плата за земельні ділянки державної
або комунальної власності за 2014 рік у
розмірі 105704,06 грн., з помісячною сплатою
у розмірі 8808,67 грн. Також, у довідці про
наявність заборгованості зазначено, що
заборгованість відповідача виникла з
орендної плати фізичних осіб.

Слід зазначити, що відповідно до п.14.1.72.
та п. 14.1.136 ст.14 Податкового кодексу
України: земельний податок -
обов'язковий платіж, що справляється з
власників земельних ділянок та
земельних часток (паїв), а також
постійних землекористувачів;. орендна
плата за земельні ділянки державної і
комунальної власності - обов'язковий
платіж, який орендар вносить
орендодавцеві за користування
земельною ділянкою.

Зважаючи на викладене, позивачу
необхідно уточнити позовні вимоги в
частині зазначення назви платежу, по
якому утворився податковий борг
відповідача.

Отже, перевіривши позовну заяву на
відповідність вимогам ст. 106 Кодексу
адміністративного судочинства
України, суд приходить до висновку, що
адміністративний позов подано без
додержання зазначених вимог.

Відповідно до вимог ч.1 ст.108 КАС України
суддя, встановивши, що
адміністративний позов подано без
додержання вимог, встановлених статтею
106 цього Кодексу, постановляє ухвалу
про залишення позовної заяви без руху,
у якій зазначаються недоліки позовної
заяви, спосіб їх усунення і
встановлюється строк, достатній для
усунення недоліків.

Виявлені недоліки мають бути усунені
шляхом надання до суду документів,
зазначених в ухвалі суду, а також,
шляхом надання до суду уточненого
адміністративного позову із доказами
направлення його відповідачу.

За таких обставин, враховуючи, що
виявлені недоліки перешкоджають суду
вирішити питання про відкриття
провадження в адміністративній справі,
суддя доходить висновку, що
адміністративний позов повинен бути
залишений без руху, а позивачу наданий
термін для усунення недоліків.

Керуючись ст.ст. 106, 108, 160 КАС України,
суддя, -

УХВАЛИВ:

Адміністративний позов Ізмаїльської
об'єднаної державної податкової
інспекції Головного управління
Міндоходів в Одеській області до
фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 про
стягнення заборгованості у розмірі
27502,02 грн. - залишити без руху.

Повідомити позивача про необхідність в
строк до 30.10.2014 року усунути недоліки та
роз'яснити, що в іншому випадку позов
буде визнаний неподаним та повернутий
позивачу.

Ухвала може бути оскаржена до
Одеського апеляційного
адміністративного суду шляхом подання
апеляційної скарги до Одеського
окружного адміністративного суду
протягом п'яти днів з дня отримання
копії ухвали. Копія апеляційної скарги
одночасно надсилається особою, яка її
подає, до суду апеляційної інстанції.

Ухвала суду набирає законної сили
після закінчення строку подання
апеляційної скарги.

Суддя
О.М.
Соколенко

30.10.14