Справа № 810/4147/14
Суддя: Літвіна Н. М.
Дата ухвалення: 2014-10-09 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ
АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД Справа: № 810/4147/14
інстанції: Щавінський В.Р.
Суддя-доповідач: Літвіна Н. М.
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

09 жовтня 2014 року
м. Київ

Київський апеляційний
адміністративний суд у складі колегії
суддів:

Головуючого - судді
Літвіної Н.М.

Суддів
Коротких А.Ю.

Хрімлі О.Г.

при секретарі
Соловіцькій І.М.

розглянувши у відкритому судовому
засіданні апеляційну скаргу Державної
податкової інспекції у Печерському
районі Головного управління
Міндоходів у м. Києві на постанову
Київського окружного
адміністративного суду від 18 липня 2014
року у справі за адміністративним
позовом Товариства з обмеженою
відповідальністю «Талас+» до Державної
податкової інспекції у Печерському
районі Головного управління
Міндоходів у м. Києві про визнання дій
протиправними та зобов'язання вчинити
певні дії,-

В С Т А Н О В И В :

Позивач звернувся до суду з позовом до
ДПІ у Печерському районі Головного
управління Міндоходів у м. Києві про
визнання дій протиправними та
зобов'язання вчинити певні дії.

Постановою Київського окружного
адміністративного суду від 18 липня 2014
року адміністративний позов
задоволено.

Визнано протиправними дії ДПІ у
Печерському районі Головного
управління Міндоходів у м. Києві щодо
проведення зустрічної звірки ТОВ
«Талас+», що оформлено Актом про
неможливість проведення зустрічної
звірки ТОВ «Талас+» () з
питань підтвердження господарських
відносин із платниками податків за
березень 2014 року № 1603/26-55-22-09/38914435 від 10
червня 2014 року.

Визнано протиправними дії ДПІ у
Печерському районі Головного
управління Міндоходів у м. Києві щодо
внесення змін до АІС Співставлення
податкових зобов'язань та податкового
кредиту в розрізі контрагентів, бази
АІС «Аудит» на підставі Акту про
неможливість проведення зустрічної
звірки ТОВ «Талас+» () з
питань підтвердження господарських
відносин із платниками податків за
березень 2014 року № 1603/26-55-22-09/38914435 від 10
червня 2014 року.

Зобов'язано ДПІ у Печерському районі
Головного управління Міндоходів у м.
Києві внести відповідні зміни до АІС
співставлення податкових зобов'язань
та податкового кредиту в розрізі
контрагентів, бази АІС «Аудит», шляхом
вилучення інформації із вказаних
систем, що була внесена на підставі
Акту про неможливість проведення
зустрічної звірки ТОВ «Талас+» за
березень 2014 року № 1603/26-55-22-09/38914435 від 10
червня 2014 року.

Не погоджуючись з прийнятим рішенням,
відповідач - ДПІ у Печерському районі
Головного управління Міндоходів у м.
Києві, звернувся з апеляційною скаргою,
в якій просить скасувати постанову
суду першої інстанції та ухвалити нове
рішення, яким у задоволенні
адміністративного позову відмовити в
повному обсязі.

Заслухавши суддю-доповідача,
перевіривши матеріали справи та доводи
апеляційної скарги, колегія суддів
вважає, що апеляційна скарга не
підлягає задоволенню, виходячи з
наступного.

Як вбачається з матеріалів справи та
вірно встановлено судом першої
інстанції, працівниками ДПІ у
Печерському районі Головного
управління Міндоходів у м. Києві було
проведено зустрічну звірку ТОВ
«Талас+», за результатами якої
відповідачем складено Акт про
неможливість проведення зустрічної
звірки ТОВ «Талас+» з питань
підтвердження господарських відносин
із платниками податків за березень 2014
року № 1603/26-55-22-09/38914435 від 10 червня 2014
року

Перевіркою встановлено порушення
позивачем вимог п. 187.1 ст. 187, п. 198.1, п. 198.2,
п. 198.3 та п. 198.6 ст. 198 ПК України, що
призвело до завищення податкових
зобов'язань з ПДВ за березень 2014 року За
результатами звірки ТОВ «Талас+» не
підтверджено задекларовані податкові
зобов'язання з ПДВ за березень 2014 року,
а правочини, укладені з контрагентами
порушують публічний порядок,
суперечить інтересам держави та
суспільства, вчинені удавано з метою
ухилення від сплати податків третіх
осіб.

Між тим, колегія суддів з висновком
суб»єкта владних повноважень не
погоджується, виходячи з наступного.

Відповідно до п. 73.5. ст. 73 ПК України - з
метою отримання податкової інформації
органи державної податкової служби
мають право проводити зустрічні звірки
даних суб'єктів господарювання щодо
платника податків.

Зустрічною звіркою вважається
співставлення даних первинних
бухгалтерських та інших документів
суб'єкта господарювання, що
здійснюється органами державної
податкової служби з метою
документального підтвердження
господарських відносин з платником
податків та зборів, а також
підтвердження відносин, виду, обсягу і
якості операцій та розрахунків, що
здійснювалися між ними, для з'ясування
їх реальності та повноти відображення
в обліку платника податків.

Зустрічні звірки не є перевірками і
проводяться в порядку, визначеному
Кабінетом Міністрів України.

За результатами зустрічних звірок
складається довідка, яка надається
суб'єкту господарювання у десятиденний
термін.

Правовідносини з приводу проведення
податковими органами зустрічних
звірок платників податків
деталізовані нормами Порядку
проведення органами державної
податкової служби зустрічних звірок,
затвердженого постановою Кабінету
Міністрів України № 1232 від 27 грудня 2010
року пунктом 3 якого передбачено, що з
метою проведення зустрічної звірки
орган державної податкової служби
(ініціатор) надсилає органу державної
податкової служби (виконавцю), на
обліку в якому перебуває суб'єкт
господарювання, запит про проведення
зустрічної звірки для підтвердження
отриманих від платника податків та
зборів даних. Зустрічна звірка може
бути проведена органом державної
податкової служби (ініціатором)
самостійно у разі, коли суб'єкт
господарювання перебуває на обліку в
тому ж органі державної податкової
служби, в якому перебуває платник
податків, або в межах одного населеного
пункту.

Відповідно до п. 2 Порядку - зустрічні
звірки проводяться у суб'єктів
господарювання, щодо здійснення
операцій з якими під час перевірки
платника податків та зборів виникають
сумніви стосовно факту здійснення
таких операцій або якщо існують
розбіжності задекларованих у
деклараціях з податку на додану
вартість показників податкового
кредиту та податкових зобов'язань.

Пунктом 4 Порядку передбачено, що орган
державної податкової служби
(виконавець), який проводить зустрічну
звірку, складає довідку за наявності
інформації, для отримання якої
надіслано запит органом державної
податкової служби (ініціатором), та її
документального підтвердження. У разі
відсутності запитуваної органом
державної податкової служби
(ініціатором) інформації орган
державної податкової служби
(виконавець) надсилає завірений
печаткою запит про подання інформації
та її документального підтвердження
суб'єкту господарювання за його
адресою (місцезнаходженням, податковою
адресою) рекомендованим листом з
повідомленням про вручення чи особисто
вручає суб'єкту господарювання або
його законному чи уповноваженому
представникові під розписку.

Виходячи з системного аналізу
зазначених правових норм, колегія
суддів приходить до висновку, що
зустрічна звірка проводиться лише у
разі отримання від суб'єкта
господарювання інформації, визначеної
у запиті, а, отже, й висновки в тому
числі для з'ясування реальності
господарських відносин та повноти
відображення їх в обліку платника
податків можуть бути зроблені та
викладені у довідці за результатами
проведення зустрічної звірки лише у
випадку співставлення даних первинних
бухгалтерських та інших документів
суб'єкта господарювання.

Однак, в даному випадку звірка фактично
не проводилась, про що свідчить акт про
неможливість проведення зустрічної
звірки, відтак у цьому ж акті
податковим органом безпідставно, без
витребування інформації та з'ясування
відомостей щодо факту здійснення
господарських операцій зроблені
висновки про їх нікчемність.

З метою впровадження єдиного порядку
направлення запитів на проведення
зустрічних звірок, а також оформлення,
передачі та накопичення матеріалів
зустрічних звірок органами державної
податкової служби наказом Державної
податкової адміністрації України № 236
від 22 квітня 2011 року затверджено
Методичні рекомендації щодо
організації та проведення органами
державної податкової служби
зустрічних звірок.

Відповідно до п. 4.4 Методичних
рекомендацій визначено, що у разі
встановлення фактів, що не дають змогу
провести зустрічну звірку суб'єкта
господарювання, зокрема у зв'язку із
зняттям з обліку, встановленням
відсутності суб'єкта господарювання
та/або його посадових осіб за
місцезнаходженням (податковою
адресою), відповідальний підрозділ не
пізніше двох робочих днів від дати
надходження запиту складає Акт про
неможливість проведення зустрічної
звірки суб'єкта господарювання
(додаток 3), реєструє його у Журналі
реєстрації довідок про результати
проведення зустрічної звірки (актів
про неможливість проведення
зустрічної звірки суб'єкта
господарювання, неявки для підписання,
відмови від писання Довідки про
результати проведення зустрічної
звірки) та вживає відповідних заходів,
передбачених актами ДПС України.

Колегія суддів також звертає увагу, що
в зразку 2 Акт про неможливість
проведення зустрічної звірки», який є
додатком 3 до Методичних рекомендацій,
не передбачено зазначення інформації
про реальність господарських операцій
та чинність укладених правочинів
суб'єкта господарювання, щодо якого
виявилось неможливим провести
зустрічну звірку.

Водночас, колегія суддів зазначає, що
висновки викладені відповідачем у акті
є за своєю суттю нічим іншим, як
висновками складеними за результатами
перевірки, які здійснюються податковим
органом з метою контролю за
дотриманням податкового та іншого
законодавства суб'єктами
господарювання, а не з метою
документального підтвердження
господарських відносин з платником
податків та зборів, чим є по суті
зустрічна звірка.

Враховуючи викладене, дії відповідача
щодо проведення такої перевірки ТОВ
«Талас+» здійснені не на підставі та не
у межах повноважень, визначених
Податковим кодексом України, а тому є
протиправними.

Колегія суддів звертає увагу на те, що
поведінка суб'єкта владних повноважень
у такий спосіб ставить суб'єкта
господарювання (позивача) у правову
невизначеність, оскільки, з одного боку
є висновки Акта про встановлені
порушення закону, а з іншого боку,
відсутня можливість для оскарження
такого акта або визнання його
незаконним, з огляду на те, що акт є лише
проявом зовнішньої фіксації перевірки.

Такі дії суб'єкта владних повноважень
суперечать матеріальному інтересу
платника податків у податкових
правовідносинах, який полягає у
належній фіксації податковим органом
обставин його господарської
діяльності, неухильному дотриманні
контролюючим органом визначених
законом процедур реалізації владних
управлінських функцій, здійснення
таких процедур лише в разі наявності
законом визначених підстав.

Тому, вимоги про визнання
протиправними дій щодо проведення
перевірки, оформлених актом про
неможливість проведення зустрічної
звірки ТОВ «Талас+» підлягають
задоволенню.

Окрім того, колегія суддів зазначає, що
позиція щодо можливості визнання
протиправними дій податкового органу у
разі безпідставності проведення
зустрічної звірки та проведення такої
з порушенням нормативних приписів
підтримується Вищим адміністративним
судом України, що випливає з ухвал про
відмову у відкритті касаційного
провадження з підстав
необґрунтованості викладених
податковим органом в касаційній скарзі
доводів по справам за № № 2а-11060/12/2670
(ухвала ВАСУ від 21 січня 2013 року),
2а-9881/12/2670 (ухвала ВАСУ від 24 грудня 2012
року), 2а-9979/12/2670 (ухвала ВАСУ від 12
грудня 2012 року), 2-а-900/12/2170 (ухвала ВАСУ
від 31 жовтня 2012 року) та ін.

Колегія суддів вважає необґрунтованим
доводи відповідача з приводу того, що
інформаційні бази податкового органу є
виключно його внутрішнім джерелом
інформації і не вливають на права
платника податків.

Система автоматизованого
співставлення податкових зобов'язань
та податкового кредиту в розрізі
контрагентів на рівні ДПА України є
програмним продуктом, який було
розроблено для реалізації Порядку
взаємодії органів державної
податкової служби при опрацюванні
розшифровок податкових зобов'язань та
податкового кредиту з податку на
додану вартість у розрізі
контрагентів, затвердженого наказом
Державної податкової адміністрації
України № 266 від 18 квітня 2008 року.

Відповідно до п. п. 2.10.3 п. 2.10 Порядку -
співставлення даних податкової
звітності з ПДВ з інформацією з інших
джерел, а саме інформації кол.2 розділу
II Розшифровки податкових зобов'язань
та податкового кредиту в розрізі
контрагентів, кол.3 Розрахунку
коригування сум ПДВ до податкової
декларації з податку на додану
вартість з даними Реєстру платників
ПДВ здійснюється у складі
автоматизованого контролю.

Згідно до п. 2.14 Порядку - інформація
податкової звітності з ПДВ, надіслана
до центральної бази даних податкової
звітності, у розрізі контрагентів
підлягає співставленню засобами
системи автоматизованого
співставлення податкових зобов'язань
та податкового кредиту в розрізі
контрагентів на рівні ДПА України з
метою виявлення платників ПДВ, якими
занижено суму податкових зобов'язань
або завищено суму податкового кредиту.

Пунктом 2.21 Порядку передбачено, що
підсумки перевірок за результатами
автоматизованого співставлення
податкової звітності з ПДВ на
центральному рівні відображаються в
описовій частині акта перевірки
(камеральної, документальної
невиїзної, планової, позапланової
перевірки) або довідки у розрізі
періодів та операцій з одним
контрагентом та фіксуються в АС
«Аудит». По мірі підписання актів
перевірки та узгодження податкових
зобов'язань, визначених податковим
повідомленням-рішенням, прийнятим за
результатами таких перевірок,
уточнюються результати
автоматизованого співставлення на
центральному рівні податкової
звітності з ПДВ за поданням підрозділу,
яким завершено процедуру такого
узгодження та яким прийнято таке
повідомлення-рішення.

Згідно до п. 4.16 Порядку - якщо платником
ПДВ (постачальником) до податкових
зобов'язань включено суму ПДВ меншу,
ніж контрагентом (отримувачем) до
податкового кредиту, працівники
підрозділу оподаткування юридичних,
фізичних осіб органу ДПС, на обліку
якого знаходиться платник ПДВ
(постачальник), та органу ДПС, на обліку
якого знаходиться платник ПДВ
(отримувач), відповідно до пункту 3
статті 11, пункту 3 статті 111 Закону № 509
звертаються в письмовій формі до таких
платників ПДВ щодо одержання пояснень
та їх документальних підтверджень
(перелік документів, що затребується у
платника ПДВ, передбачений пунктом 4.2
Порядку) з метою встановлення причин
розбіжностей даних, що містяться у
поданій ними податковій звітності з
податку на додану вартість, виявлених
під час камеральної перевірки, та/або
за результатами автоматизованого
співставлення.

Таким чином, процес зіставлення даних
податкової звітності з ПДВ у розрізі
контрагентів є формальним рівнем
податкового контролю, на стадії якого
податковий орган фактично порівнює
задекларовані контрагентами
кореспондуючі суми податкових
зобов'язань та податкового кредиту з
метою оперативного виявлення
платників, що підлягають
документальній перевірці.

Зазначений етап
контрольно-перевірочної роботи не
передбачає здійснення податковим
органом оцінки дотримання платником
вимог податкового законодавства та
аналізу змісту та характеру
правовідносин, що стали підставою для
формування даних податкового обліку
платника. Питання правильності
відображення платником в обліку
проведених господарських операцій
досліджуються податковим органом при
проведенні податкової перевірки
платника з дослідженням
фінансово-господарських документів,
пов'язаних з нарахуванням і сплатою
податку.

Висновок щодо правильності (або
недостовірності) задекларованих
платником даних податкового обліку як
підстави для внесення змін до вказаної
бази даних може бути зроблений
податковим органом після визначення
платникові податкових зобов'язань та
їх узгодження у встановленому законом
порядку.

Наведене також виключає можливість
застосування до платника негативних
правових наслідків (зокрема, у вигляді
вилучення з електронної бази даних
задекларованих ним показників) до
моменту донарахування платникові
податкового зобов'язання в порядку ст.
54 ПК України та його узгодження.

Згідно до п. 5.1. Наказу - електронні
копії підписаного керівником
(заступником керівника) органу ДПС
супровідного листа про результати
проведення зустрічної звірки,
складеної Довідки/Акта, інших
документів та наданих суб'єктом
господарювання матеріалів не пізніше
наступного робочого дня від дати їх
складання надсилаються до органу ДПС -
ініціатора за допомогою 1С «Зустрічні
звірки». А у актах про неможливість
проведення зустрічної звірки
додатково зазначається про податкові
стани платника, що містяться в АС
«Аудит» та АІС «Податковий блок».

Отже, податковим органом не доведено
належними та достатніми доказами
правомірності своїх дій щодо
проведення зустрічних звірок ТОВ
«Талас+», результати якої оформлені
актом про неможливість проведення
зустрічної звірки № 1603/26-55-22-09/38914435 від
10 червня 2014 року, що не відповідають
формі встановленої Додатком 3 Наказу
№236, а також щодо внесення до
інформаційних баз відомостей про
результати проведення зустрічних
звірок позивача на підставі зазначених
актів, у зв'язку з чим такі не можуть
бути використані відповідачем при
визначенні податкових зобов'язань
позивача чи інших, пов'язаних з ним
господарською діяльністю, суб'єктів
правовідносин.

Виходячи із вимог ст. 71 КАС України -
кожна сторона повинна довести ті
обставини, на яких ґрунтуються її
вимоги та заперечення, крім випадків,
встановлених статтею 72 цього Кодексу.

В адміністративних справах про
протиправність рішень, дій чи
бездіяльності суб'єкта владних
повноважень обов'язок щодо доказування
правомірності свого рішення, дії чи
бездіяльності покладається на
відповідача, якщо він заперечує проти
адміністративного позову.

Відповідно до ст. 200 КАС України - суд
апеляційної інстанції залишає
апеляційну скаргу без задоволення, а
постанову або ухвалу суду - без змін,
якщо визнає, що суд першої інстанції
правильно встановив обставини справи
та ухвалив судове рішення з
додержанням норм матеріального і
процесуального права.

Керуючись ст. ст. 160, 198, 200, 205, 206, 212, 254 КАС
України суд,

У Х В А Л И В :

Апеляційну скаргу Державної
податкової інспекції у Печерському
районі Головного управління
Міндоходів у м. Києві - залишити без
задоволення, а постанову Окружного
адміністративного суду м. Києва від 18
липня 2014 року - без змін.

Ухвала набирає законної сили з моменту
проголошення та може бути оскаржена
протягом двадцяти днів з дня складання
в повному обсязі, шляхом подачі
касаційної скарги безпосередньо до
Вищого адміністративного суду України.

Головуючий суддя
Літвіна Н.М.

Судді
Коротких А.Ю.

Хрімлі О.Г.

Повний текст ухвали виготовлений 14
жовтня 2014 року.

Головуючий суддя
Літвіна Н. М.

Судді:
Коротких А. Ю.

Хрімлі О.Г.