Справа № 2-а-4139/11
Суддя: Бевз О. Ю.
Дата ухвалення: 2014-10-10 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Справа № 2-а-4139/11
У Х В А Л А

10 жовтня 2014 року Бобринецький районний
суд Кіровоградської області в складі:

головуючого судді - Бевз О.Ю.,

при секретарі - Оверченко Л.В.

розглянувши у відкритому судовому
засіданні адміністративну справу за
поданням Головного державного
виконавця відділу примусового
виконання рішень Управління державної
виконавчої служби Головного
управління юстиції у Кіровоградській
області Костяного О.Ю. про зміну
способу і порядку виконання судового
рішення, у справі за адміністративним
позовом ОСОБА_3 до Управління праці та
соціального захисту населення
Бобринецької РДА Кіровоградської
області про стягнення одноразової
щорічної грошової допомогу на
оздоровлення",

ВСТАНОВИВ:

Державний виконавець відділу
примусового виконання рішень
Управління державної виконавчої
служби Головного управління юстиції у
Кіровоградській області О.Ю. Костяного
звернувся до суду з поданням про зміну
способу і порядку виконання постанови
Бобринецького районного суду
Кіровоградської області від 23.08.2011
року, залишеної без змін ухвалою
Дніпропетровського апеляційного
адміністративного суду від 01.03.2013 року,
на підставі якої 24.03.2014 року
Бобринецьким районним судом
Кіровоградської області видано
виконавчий лист № 2-а-4139/11 про визнання
дії відповідача як суб'єкта владних
повноважень незаконними та зобов'язати
донарахувати та виплатити
недораховану щорічну разову грошову
допомогу на оздоровлення згідно ст. 48
Закону України «Про статус і
соціальний захист громадян, що
постраждали внаслідок Чорнобильської
катастрофи», за 2009-2011 роки.

14.05.2014 року відкрито виконавче
провадження, про що винесено
відповідну постанову. Боржником
виконано постанову лише в частині
здійснення перерахунку пенсії, але
кошти не виплачено.

В обґрунтування вимог посилається на
те, що зміни у правовому регулюванні
порядку виконання судових рішень,
боржником за якими є державний орган,
не передбачають виконання рішень
зобов'язального характеру та як
наслідок унеможливлюють їх виконання
без зміни способу, тому просить
здійснити стягувачу виплату шляхом
стягнення з Управління праці та
соціального захисту населення
Бобринецької РДА Кіровоградської
області на користь ОСОБА_3 кошти, які
були йому нараховані.

Головний державний виконавець в судове
засідання не з'явився, про день та час
розгляду справи повідомлений належним
чином. В поданні просить розглянути
справу без його участі.

Представник Управління праці та
соціального захисту населення
Бобринецької РДА Кіровоградської
області в судове засідання не з'явився,
про час та місце розгляду справи
повідомлявся належним чином, надав
заперечення на подання, та просить
відмовити в задоволенні подання,
справу розглянути без участі
представника..

Суд, вважає можливим розгляд справи без
участі сторін на підставі наявних
доказів.

Суд, вивчивши матеріали справи,
приходить до висновку про відмову в
задоволенні подання, виходячи з
наступного.

Відповідно до ч. 1 ст. 263 КАС України за
наявності обставин, що ускладнюють
виконання судового рішення
(відсутність коштів на рахунку,
відсутність присудженого майна в
натурі, стихійне лихо тощо), державний
виконавець може звернутися до
адміністративного суду першої
інстанції, незалежно від того, суд якої
інстанції видав виконавчий лист, що
видав виконавчий лист, із поданням, а
особа, яка бере участь у справі, та
сторона виконавчого провадження - із
заявою про відстрочення або
розстрочення виконання, зміну чи
встановлення способу і порядку
виконання судового рішення. Питання
про відстрочення або розстрочення
виконання, зміну чи встановлення
способу і порядку виконання судового
рішення може бути розглянуто також за
ініціативою суду.

Під зміною способу і порядку виконання
рішення розуміється прийняття судом
нових заходів для реалізації рішення в
разі неможливості його виконання у
порядку і способом, раніше
встановленими. Зі змісту вказаної
норми випливає, що суд за наявності
обґрунтованих підстав та належних
доказів, може змінити спосіб та порядок
виконання рішення суду, або ж відмовити
по даному питанню, не змінюючи при
цьому його змісту.

Суд зазначає, що приписи ст. 263 КАС
України передбачають зміну чи
встановлення порядку чи способу
виконання рішення, яке було ухвалено
судом у справі, а саме резолютивної
частини постанови, яка містить
висновки суду по суті позовних вимог.
Отже, суд, здійснюючи зміну порядку чи
способу виконання рішення, не змінює
змісту резолютивної частини та не
змінює спосіб захисту порушеного
права, обраний судом при вирішенні
справи.

Умови і порядок виконання рішень судів
та інших органів (посадових осіб), що
відповідно до закону підлягають
примусовому виконанню у разі
невиконання їх у добровільному
порядку, регулюються Законом України
"Про виконавче провадження" від 08.03.2011
року № 3674-VI.

Згідно статті 36 вказаного Закону, за
наявності обставин, що ускладнюють
виконання рішення або роблять його
неможливим, державний виконавець за
власною ініціативою чи за заявою
сторін, а також самі сторони мають
право звернутися до суду, який видав
виконавчий документ, із заявою про
відстрочку або розстрочку виконання, а
також про встановлення або зміну
способу і порядку виконання. Питання
про відстрочку або розстрочку
виконання, встановлення чи зміну
способу і порядку виконання
розглядається судом у встановлений
законом строк. Відповідне рішення може
бути оскаржене у встановленому законом
порядку. Щодо інших рішень відстрочка
або розстрочка виконання, встановлення
чи зміна способу і порядку виконання не
допускаються. Рішення про розстрочку
виконується в частині та у строки,
встановлені цим рішенням. Законом
можуть встановлюватися особливості
щодо надання відстрочки або розстрочки
виконання рішення.

Відповідно до статті 14 КАС України
судове рішення, яким закінчується
розгляд справи в адміністративному
суді, ухвалюється іменем України.
Постанови та ухвали суду в
адміністративних справах, що набрали
законної сили, є обов'язковими до
виконання на всій території України.
Невиконання судових рішень тягне за
собою відповідальність, встановлену
законом.

Згідно з п. 2 ч. 4 ст.105 КАС України
адміністративний позов може містити
вимоги про зобов'язання відповідача -
суб'єкта владних повноважень прийняти
рішення або вчинити певні дії. У разі
задоволення адміністративного позову
суд може прийняти постанову про
зобов'язання відповідача вчинити певні
дії (п. 2 ч. 2 ст. 162 КАС України).

Аналіз наведених норм права дає змогу
дійти висновку, що зобов'язання вчинити
певні дії, покладені на відповідача
судовим рішенням, є обраним способом
захисту порушеного права позивача.

За таких обставин державний виконавець
просив змінити не спосіб виконання
постанови суду, а судове рішення по
суті шляхом вирішення додаткової
позовної вимоги про стягнення коштів,
яка не була предметом розгляду та
дослідження адміністративного суду
під час прийняття постанови в
адміністративній справі № 2-а-4139/11.

Суд зазначає, що спосіб виконання
рішення суду шляхом стягнення з
відповідача на користь позивача коштів
по суті є іншою позовною вимогою, яка не
була предметом розгляду в суді першої
інстанції. В даному випадку заявник
фактично пропонує не зміну способу
виконання судового рішення, а зміну
способу захисту порушеного права
позивача - резолютивної частини
вищезазначеної постанови суду. Також
заявник в заяві посилається на Закон
України "Про гарантії держави щодо
виконання судових рішень", відповідно
до якого було змінено правове
регулювання виконання судового
рішення, та в зв'язку з відмовою
боржника виконати судове рішення у
добровільному порядку можливо змінити
спосіб та порядок його виконання,
змінивши в резолютивній частині
рішення слова щодо зобов'язання
здійснити перерахунок та виплату на
"стягнути" конкретну суму коштів. Однак
закони та інші нормативно-правові акти
не мають зворотної дії в часі, крім
випадків, коли вони пом'якшують або
скасовують відповідальність особи (
стаття 58 Конституції України). Закон
України "Про гарантії держави щодо
виконання судових рішень" набув
чинності з 01 січня 2013 року, тобто
регулює особливості виконання судових
рішень на майбутнє. При цьому, у Законі
відсутні посилання та пряма вказівка
на його зворотню дію у часі до його
прийняття.

Таким чином, проаналізувавши чинний
Закон України "Про гарантії держави
щодо виконання судових рішень", норми
КАС України, суд приходить до висновку,
що підстав для зміни порядку та способу
виконання судового рішення не має,
оскільки судом був розглянутий інший
предмет спору немайнового характеру
відповідно до обраного способу захисту
порушеного права позивача (стягнення
конкретної суми коштів з відповідача
на користь позивача судом не
вирішувалось).

Крім того, зі змісту ст. 263 КАС України
вбачається, що підставою для
застосування правил цієї норми є
обставини, що перешкоджають належному
виконанню судового рішення в
адміністративній справі: ускладнюють
його виконання або роблять неможливим.
Для відстрочення чи розстрочення
виконання судового рішення такою
обставиною може бути недостатність
коштів на рахунку, стихійне лихо, для
зміни способу чи порядку виконання
судового рішення - неможливість
виконання судового рішення внаслідок
відсутності, пошкодження або знищення
об'єкта стягнення або з інших причин,
але заявник також на довів у судовому
засіданні наявність таких обставин.

Отже, відсутні підстави для зміни
способу виконання рішення суду.

Керуючись статтями 41, 160, 186, 263 КАС
України, суд, -

УХВАЛИВ:

В задоволенні подання Головного
державного виконавця відділу
примусового виконання рішень
Управління державної виконавчої
служби Головного управління юстиції у
Кіровоградській області Костяного О.Ю.
про зміну способу і порядку виконання
судового рішення у справі за
адміністративним позовом ОСОБА_3 до
Управління праці та соціального
захисту населення Бобринецької РДА
Кіровоградської області про визнання
дії відповідача як суб'єкта владних
повноважень незаконними та зобов'язати
донарахувати та виплатити
недораховану щорічну разову грошову
допомогу на оздоровлення згідно ст. 48
Закону України «Про статус і
соціальний захист громадян, що
постраждали внаслідок Чорнобильської
катастрофи», за 2009-2011 роки» - відмовити.

Ухвала може бути оскаржена до
Дніпропетровського апеляційного
адміністративного суду через суд
першої інстанції шляхом подачі
апеляційної скарги в 5-денний строк з
дня одержання її копії.

Суддя
Бевз О.Ю.