Справа № 804/15645/14
Суддя: Парненко Вікторія Станіславівна
Дата ухвалення: 2014-10-13 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Суддя Дніпропетровського окружного
адміністративного суду Парненко В.С.,
розглянувши у місті Дніпропетровську у
порядку письмового провадження
адміністративну справу за
адміністративним позовом Приватного
підприємства «Агро-Ширак» до
Західно-Донбаської об'єднаної
державної податкової інспекції
Головного управління Міндоходів у
Дніпропетровській області про
визнання протиправними дії,-
24.09.2014 р. Приватне підприємство
«Агро-Ширак» (надалі - позивач)
звернулося до Дніпропетровського
окружного адміністративного суду з
позовом до Західно-Донбаської
об'єднаної державної податкової
інспекції Головного управління
Міндоходів у Дніпропетровській
області (надалі - відповідач) про
визнання протиправними дії
податкового органу з проведення 29.08.2014
р. зустрічної звірки Приватного
щодо документального підтвердження
відносин із платниками податків, їх
реальності та повноти відображення в
обліку за період з 01.03.2014 р. по 31.03.2014 р.
про результати якої складено Акт від
29.08.2014 р. № 161/22-02-35798278.
Позовні вимоги позивач обґрунтував
тим, що вважає дії податкового органу
проведення зустрічної звірки
неправомірними та такими, що
суперечать вимогам чинного
Позивач надав заяву про розгляд справи
за його відсутності у порядку
письмового провадження.
Відповідач надав заяву про розгляд
справи за його відсутності у порядку
письмового провадження. Надав письмові
заперечення проти позову.
Відповідно до ч. 4 ст. 122 Кодексу
адміністративного судочинства України
особа, яка бере участь у справі, має
право заявити клопотання про розгляд
справи за її відсутності.
Частиною 4 ст. 128 Кодексу
адміністративного судочинства України
передбачено, що у разі неприбуття
відповідача, належним чином
повідомленого про дату, час і місце
судового розгляду, без поважних причин
розгляд справи може не відкладатися і
справу може бути вирішено на підставі
наявних у ній доказів.
Згідно з ч. 6 ст. 128 Кодексу
адміністративного судочинства України
якщо немає перешкод для розгляду
справи у судовому засіданні,
визначених цією статтею, але прибули не
всі особи, які беруть участь у справі,
хоча і були належним чином повідомлені
про дату, час і місце судового розгляду,
суд має право розглянути справу у
письмовому провадженні у разі
відсутності потреби заслухати свідка
Згідно положень п.1 ст.6 Конвенції про
захист прав людини і основоположних
свобод кожен має право на справедливий
і публічний розгляд його справи
упродовж розумного строку незалежним і
безстороннім судом, встановленим
законом, який вирішить спір щодо його
прав та обов'язків цивільного
характеру або встановить
обґрунтованість будь-якого висунутого
проти нього кримінального
обвинувачення. Відповідно до рішень
Європейського суду з прав людини, що
набули статусу остаточного, зокрема
«Іззетов проти України», «Пискал проти
України», «Майстер проти України»,
«Крюков проти України», «Крат проти
України», «Сокор проти України»,
«Кобченко проти України», «Шульга
проти України», «Лагун проти України»,
«Буряк проти України», «ТОВ «ФПК
«ГРОСС» проти України», «Гержик проти
України» суду потрібно дотримуватись
розумного строку для судового
З огляду на викладене, суд дійшов
висновку про можливість розгляду
справи за відсутності сторін, в порядку
письмового провадження.
Розглянувши подані документи і
матеріали справи, з'ясувавши фактичні
обставини, на яких ґрунтується позов,
оцінивши докази, які мають юридичне
значення для розгляду справи і
вирішення спору по суті, суд вважає
встановленими наступні обставини та
відповідні їм правовідносини.
Судом встановлено, що 29.08.2014 р.
податковим органом проведено
зустрічну звірку Приватного
щодо документального підтвердження
відносин із платниками податків, їх
реальності та повноти відображення в
обліку за період з 01.03.2014 р. по 31.03.2014 р.,
за результатами якої складено Акт від
29.08.2014 р. № 161/22-02-35798278 (надалі - Акт
Проведеною звіркою встановлено
відсутність об'єктів оподаткування при
придбанні та продажу товарів за період
з 01.03.2014 р. по 31.03.2014 р., які підпадають
під визначення ст. 185, ст. 198 Податкового
кодексу України; відсутність реального
здійснення господарських операцій на
суму податкових зобов'язань за
березень у розмірі 221465,97 грн., в тому
числі з ПрАТ «Креатив» - 121465,97 грн., ТОВ
«Керуюча компанія «Гранд Дистриб'юшн» -
100000,00 грн.; податкового кредиту за
з ПП «Агротехкомплект» - 1978,67 грн., ТОВ
Проведенню звірки передував запит про
надання документів та письмових
Згідно даного запиту Юр'ївським
відділенням Західно-Донбаської ОДПІ
Головного управління Міндоходів у
Дніпропетровській області отримано
податкову інформацію щодо виявлених
фактів, які свідчать про можливі
порушення ПП «Агро-Ширак» норм
податкового, валютного та іншого
законодавства по взаємовідносинам з
«Керуюча компанія «Гранд Дистриб'юшн»
31.05.2014 р. Позивача зобов'язано надати
документи за переліком протягом 10
робочих днів з дня отримання запиту.
Як зазначив позивач, останній 04.07.2014 р.
надав податковому органу запитувані
документи (лист №36/2014).
Позивач вважає, що відповідачем
неправомірно складено Акт замість
Довідки через один місяць і 25 днів
після отримання документів за запитом.
Крім того, документи витребовувалися
за травень 2014 р., а Акт складено за
З даного приводу суд зазначає наступне.
Відповідно до ст. 71, 72, 73 Податкового
інформаційно-аналітичне забезпечення
діяльності контролюючих органів -
комплекс заходів щодо збору,
опрацювання та використання
інформації, необхідної для виконання
покладених на контролюючі органи
Для інформаційно-аналітичного
забезпечення діяльності контролюючого
органу використовується інформація, що
надійшла, зокрема, від платників
податків та податкових агентів,
зокрема інформація; що міститься в
податкових деклараціях, розрахунках,
інших звітних документах; що міститься
у наданих великими платниками податків
в електронній формі копіях документів
з обліку доходів, витрат та інших
показників, пов'язаних із визначенням
об'єктів оподаткування (податкових
зобов'язань), первинних документах, які
ведуться в електронній формі,
регістрах бухгалтерського обліку,
фінансовій звітності, інших
документах, пов'язаних з обчисленням та
сплатою податків і зборів; що міститься
у звітних документах (крім
персоніфікованої статистичної
інформації), які подаються платником
податків органам виконавчої влади
та/або органам місцевого
самоврядування; за результатами
податкового контролю;
Для інформаційно-аналітичного
забезпечення діяльності також
використовується інша інформація,
оприлюднена як така, що підлягає
оприлюдненню відповідно до
законодавства та/або добровільно чи за
запитом надана контролюючому органу в
установленому законом порядку.
Інформація, визначена у ст. 72 цього
Кодексу, безоплатно надається
контролюючим органам періодично або на
окремий письмовий запит контролюючого
органу у терміни, визначені пунктом 73.2
Контролюючі органи мають право
звернутися до платників податків та
інших суб'єктів інформаційних відносин
із письмовим запитом про подання
інформації (вичерпний перелік та
підстави надання якої встановлено
законом), необхідної для виконання
покладених на контролюючі органи
функцій, завдань, та її документального
Такий запит підписується керівником
(заступником керівника) контролюючого
органу і повинен містити перелік
інформації, яка запитується, та
документів, що її підтверджують, а
також підстави для надіслання запиту.
Письмовий запит про подання інформації
надсилається платнику податків або
іншим суб'єктам інформаційних
відносин, зокрема, за результатами
аналізу податкової інформації,
отриманої в установленому законом
порядку, виявлено факти, які свідчать
про порушення платником податків
податкового, валютного законодавства,
законодавства у сфері запобігання та
протидії легалізації (відмиванню)
доходів, одержаних злочинним шляхом,
або фінансуванню тероризму та іншого
законодавства, контроль за дотриманням
якого покладено на контролюючі органи;
у разі проведення зустрічної звірки.
З метою отримання податкової
інформації контролюючі органи мають
право проводити зустрічні звірки даних
суб'єктів господарювання щодо платника
Зустрічною звіркою вважається
співставлення даних первинних
бухгалтерських та інших документів
суб'єкта господарювання, що
здійснюється контролюючими органами з
метою документального підтвердження
господарських відносин з платником
податків та зборів, а також
підтвердження відносин, виду, обсягу і
якості операцій та розрахунків, що
здійснювалися між ними, для з'ясування
їх реальності та повноти відображення
в обліку платника податків.
Відповідно до Порядку проведення
органами державної податкової служби
зустрічних звірок, затвердженого
постановою Кабінету Міністрів України
від 27.12. 2010 р. № 1232 (надалі - Порядок №1232)
зустрічна звірка полягає у зіставленні
даних первинних бухгалтерських та
інших документів суб'єкта
господарювання, що здійснюється
органами державної податкової служби,
з метою документального підтвердження
господарських відносин з платником
податків та зборів, а також
підтвердження відносин, виду, обсягу і
якості операцій і розрахунків, що
здійснювалися між ними, для з'ясування
їх реальності та повноти відображення
в обліку платника податків.
Зустрічні звірки проводяться у
суб'єктів господарювання, щодо
здійснення операцій з якими під час
перевірки платника податків та зборів
виникають сумніви стосовно факту
здійснення таких операцій або якщо
існують розбіжності задекларованих у
деклараціях з податку на додану
вартість показників податкового
кредиту та податкових зобов'язань.
З метою проведення зустрічної звірки
орган державної податкової служби
(ініціатор) надсилає органу державної
податкової служби (виконавцю), на
обліку в якому перебуває суб'єкт
господарювання, запит про проведення
зустрічної звірки для підтвердження
отриманих від платника податків та
Зустрічна звірка може бути проведена
органом державної податкової служби
(ініціатором) самостійно у разі, коли
суб'єкт господарювання перебуває на
обліку в тому ж органі державної
податкової служби, в якому перебуває
платник податків, або в межах одного
Орган державної податкової служби
(виконавець), який проводить зустрічну
звірку, складає довідку за наявності
інформації, для отримання якої
надіслано запит органом державної
податкової служби (ініціатором), та її
документального підтвердження. У разі
відсутності запитуваної органом
державної податкової служби
(ініціатором) інформації орган
державної податкової служби
(виконавець) надсилає завірений
печаткою запит про подання інформації
та її документального підтвердження
суб'єкту господарювання за його
адресою (місцезнаходженням, податковою
адресою) рекомендованим листом з
повідомленням про вручення чи особисто
вручає суб'єкту господарювання або
його законному чи уповноваженому
представникові під розписку.
Облік запитів на проведення зустрічних
звірок у суб'єктів господарювання
здійснюється органами державної
податкової служби (як ініціаторами, так
Довідка про проведення зустрічної
звірки підлягає реєстрації в органах
державної податкової служби (як
ініціатора, так і виконавця).
У разі отримання від суб'єкта
господарювання інформації, визначеної
у запиті, та її документального
підтвердження (протягом одного місяця
з дня, що настає за днем надходження
суб'єкту господарювання запиту) орган
державної податкової служби проводить
зустрічну звірку (п 6 Порядку №1232).
Ті самі положення містяться у
Методичних рекомендаціях щодо
організації та проведення органами
державної податкової служби
зустрічних звірок, затверджених
Наказом Державної податкової
адміністрації від 22.04.2011 року № 236.
Системний аналіз норм регулюючих
порядок проведення зустрічних звірок
не містить строків за якими податковий
орган має провести зустрічну звірку.
Місячний термін встановлено для
платників податків у разі подання ними
документів за запитом. У разі отримання
таких документів податковий орган
проводить зустрічну звірку.
Таким чином, посилання позивача на те,
що Акт було складено через один місяць
і 25 днів після отримання документів
позивача як на підставу визнання
протиправними дії податкового органу з
проведення зустрічної звірки, не може
братися судом до уваги. Крім того, в
матеріалах справи взагалі відсутні
докази отримання запитуваних
документів відповідачем.
Суд зазначає, що дійсно складений за
результатами звірки документ має назву
«Акт» на титульній сторінці. Проте,
зміст вказаного документу свідчить, що
за результатами звірки складено
Довідку, після підпису посадової особи
податкового органу міститься відмітка
«Довідку складено у двох примірниках».
Крім того, навіть при наявності
порушень податковим органом
процедурних питань при оформленні
результатів проведеної звірки, останні
не можуть слугувати підставами для
визнання неправомірними дій
відповідача щодо проведення
Розглядаючи даний спір, суд має
врахувати, що вчинення дій по
проведенню звірки (перевірки) прямо
передбачено у повноваженнях органів
Тобто, дії по проведенню звірок
(перевірок) є частиною процесу
реалізації податковим органом
повноважень, наданих йому чинним
Результатом реалізації цих
повноважень є винесення у відповідній
формі рішення, яке породжує юридичні
наслідки для платника податків.
Отже, виключно результат реалізації
повноваження податкового органу (а
саме - рішення контролюючого органу), а
не процес реалізації його повноважень
(як то, дії по проведенню звірки
(перевірки) може бути об'єктом судового
оскарження. А дотримання контролюючим
органом вимог актів законодавства щодо
порядку та способу проведення звірки
(перевірки) входить до предмету
доказування при розгляді спору про
правомірність рішення контролюючого
Суд звертає увагу, що посилання
позивача не те, що викладені в Акті
звірки обставини та висновки не
відповідають дійсності, є
неприйнятними з огляду на те, що такий
Акт (так само як і Довідка) не є рішенням
суб'єкта владних повноважень в
розумінні ст. 17 Кодексу
адміністративного судочинства
України, не зумовлює виникнення
будь-яких прав і обов'язків для суб'єкта
Текстуальне викладення такого Акту
(Довідки) та наведення у ньому тих чи
інших слів, речень, тверджень, мотивів,
дії щодо відображення в Акті (Довідці)
висновків інспектора є позицією
працівника податкового органу, яку він
висловлює та відображає на виконання
функціональних обов'язків під час
зустрічної звірки чи перевірки.
Відповідно до ч. 1 ст.2 Кодексу
адміністративного судочинства України
завданням адміністративного
судочинства є захист прав, свобод та
інтересів фізичних осіб, прав та
інтересів юридичних осіб у сфері
публічно-правових відносин від
порушень з боку органів державної
влади, органів місцевого
самоврядування, їхніх посадових і
службових осіб, інших суб'єктів при
здійсненні ними владних управлінських
функцій на основі законодавства, в тому
числі на виконання делегованих
Із наведених правових норм вбачається,
що позивач на власний розсуд визначає,
чи порушені його права рішеннями, дією
або бездіяльністю суб'єкта владних
повноважень. Проте, ці рішення, дії або
бездіяльність повинні бути такими, які
породжують, змінюють або припиняють
права та обов'язки у сфері
публічно-правових відносин. Таким
чином, предмет оскарження за правилами
адміністративного судочинства повинен
мати юридичне значення, тобто впливати
на коло прав, свобод, законних
інтересів чи обов'язків, а також
встановлені законом умови їх
Закріплення частиною другою ст.2
Кодексу адміністративного судочинства
України положення про можливість
оскарження до адміністративних судів
будь-яких рішень, дій чи бездіяльності
суб'єктів владних повноважень, крім
випадків, коли щодо таких рішень, дій чи
бездіяльності Конституцією чи
законами України встановлено інший
порядок судового провадження, не
означає спростування висновку про
юридичне значення рішення, дії чи
бездіяльності суб'єкта владних
повноважень як предмета судового
оскарження, так само як не означає і
нівелювання способу захисту
порушеного права, свобод чи законних
Суд зазначає також, що принцип
верховенства права, встановлений у ч.1
ст. 8 Конституції України, слід розуміти
у взаємозв'язку з положеннями ст. 3
Конституції України. Саме так цей
принцип викладено у ч.1 ст. 8 Кодексу
адміністративного судочинства
України, згідно з якою суд при
вирішенні справи керується принципом
верховенства права, відповідно до
якого людина, її права та свободи
визнаються найвищими цінностями та
визначають зміст і спрямованість
Оскільки наслідком розв'язання
публічно-правового спору по суті має
бути захист порушеного права позивача,
то у разі незгоди з діями чи рішенням
контролюючого органу, вимога про
визнання протиправними дій
відповідача, в тому числі і по
проведенню зустрічної звірки та по
складанню Акта (Довідки) зустрічної
звірки чи Акта про неможливість її
проведення, відображенню в ньому
певних висновків, не буде мати своїм
правовим наслідком захист прав
позивача, адже таке право підлягає
захисту виключно шляхом пред'явлення
позову про скасування рішення
контролюючого органу, яким визначено
суму податкових зобов'язань чи
штрафних (фінансових) санкцій.
Оцінка Акта (Довідки), в тому числі й
оцінка дій службових осіб
контролюючого органу щодо його
складання, викладення у ньому
висновків перевірки (звірки), може бути
надана судом при вирішенні спору щодо
оскарження рішення, прийнятого на
підставі такого Акта (Довідки).
Аналогічна правова позиція викладена в
постанові Верховного Суду України від
10 вересня 2013 року в справі №21-237а13, що
прийнята за результатами розгляду
заяви про перегляд судового рішення з
мотивів неоднакового застосування
судом касаційної інстанції одних і тих
самих норм матеріального права.
Вказане судове рішення відповідно до
ст. 244-2 Кодексу адміністративного
судочинства України є обов'язковим для
всіх суб'єктів владних повноважень та
для всіх судів України.
Доказів винесення податкових
повідомлень-рішень відносно позивача
за результатами звірки до суду не
Враховуючи викладене, а також те, що в
контексті заявлених позовних вимог не
оскаржуються висновки Акту (Довідки)
звірки, суд не вбачає доцільним
досліджувати зміст викладених в ньому
порушень та надавати оцінку наданим
позивачем доказів в їх спростування.
Відповідно до положень ст. 71 Кодексу
адміністративного судочинства України
кожна сторона повинна довести ті
обставини, на яких ґрунтуються її
вимоги та заперечення, крім випадків,
встановлених статтею 72 цього Кодексу. У
адміністративних справах про
протиправність рішень, дій чи
бездіяльності суб'єкта владних
повноважень обов'язок щодо доказування
правомірності свого рішення, дії чи
бездіяльності покладається на
відповідача, якщо він заперечує проти
адміністративного позову.
Такий підхід узгоджується з практикою
Європейського суду з прав людини. Так, у
пункті 110 рішення від 23 липня 2002 року у
справі «Компанія «Вестберґа таксі
Актіеболаґ» та Вуліч проти Швеції» Суд
визначив, що «…адміністративні суди,
які розглядають скарги заявників
стосовно рішень податкового
управління, мають повну юрисдикцію у
цих справах та повноваження скасувати
оскаржені рішення. Справи мають бути
розглянуті на підставі поданих
доказів, а довести наявність підстав,
передбачених відповідними законами,
для призначення податкових штрафів має
саме податкове управління.».
Відповідачем належним чином доведено
правомірність проведення зустрічної
звірки підприємства.
Згідно із ч.2 ст. 19 Конституції України
органи державної влади та органи
місцевого самоврядування, їх посадові
особи зобов'язані діяти лише на
підставі, в межах повноважень та у
спосіб, що передбачені Конституцією та
Враховуючи, що обставини справи, які
відповідно до законодавства повинні
бути підтверджені певними конкретними
засобами доказування, не можуть
підтверджуватись іншими засобами
доказування, суд прийшов до висновку,
що в позовній заяві не наведені
обставини, які б свідчили про
обґрунтованість позовних вимог.
За наведених обставин у сукупності,
адміністративний позов задоволенню не
Керуючись статтями 160-163 Кодексу
адміністративного судочинства
України, суд, -
У задоволенні адміністративного
позову Приватного підприємства
«Агро-Ширак» до Західно-Донбаської
об'єднаної державної податкової
інспекції Головного управління
Міндоходів у Дніпропетровській
області про визнання протиправними
Постанова набирає законної сили після
закінчення строку апеляційного
оскарження, а у разі її апеляційного
оскарження - з моменту проголошення
судового рішення суду апеляційної
інстанції.

Постанову може бути оскаржено в
апеляційному порядку до
Дніпропетровського апеляційного
адміністративного суду через
Дніпропетровський окружний
адміністративний суд у десятиденний
строк з дня отримання копії постанови,
виготовленої у повному обсязі.

Суддя (підпис) Постанова
не набрала законної сили 13.10.14 Суддя З
оригіналом згідно Помічник судді
В.С. Парненко В.С. Парненко
Ю.Ю. Ковтун