Справа № 826/11888/14
Суддя: Кобилянський К.М.
Дата ухвалення: 2014-09-26 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД міста
Каменєва 8, корпус 1П О С Т А Н О В А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
26 вересня 2014 року 15:16
Окружний адміністративний суд міста
Києва у складі головуючого судді
Кобилянського К.М., розглянувши у
порядку письмового провадження
адміністративну справу
за позовом Публічного акціонерного
товариства «Агрокомбінат «Калита»до
Державної екологічної інспекції у
Київській областіза участюМіжрайонної
прокуратури з нагляду за додержанням
законів у природоохоронній сфері в
Київській області про визнання
протиправними дій, скасування
розрахунку,ВСТАНОВИВ:
Публічне акціонерне товариство
«Агрокомбінат «Калита» (далі - позивач,
ПАТ «Агрокомбінат «Калита») звернулось
до Окружного адміністративного суду
міста Києва з позовною заявою до
Державної екологічної інспекції у
Київській області (далі - відповідач), в
якій просить суд:
- визнати неправомірними дії
відповідача по складанню розрахунку
розміру відшкодування збитків,
обумовлених самовільним використанням
водних ресурсів ПАТ «Агрокомбінат
«Калита» при відсутності дозвільних
документів (спеціального дозволу на
користування надрами (підземні води))
на суму 41 825 611,44 грн.;
- скасувати розрахунок розміру
відшкодування збитків, обумовлених
самовільним використанням водних
ресурсів ПАТ «Агрокомбінат «Калита»
при відсутності дозвільних документів
(спеціального дозволу на користування
надрами (підземні води)) на суму 41 825
611,44 грн., складений відповідачем за
результатами позапланової перевірки
позивача, що проводилась 23.09.2013;
- визнати неправомірними дії
відповідача по передачі матеріалів та
розрахунку розміру відшкодування
збитків, обумовлених самовільним
використанням водних ресурсів ПАТ
«Агрокомбінат «Калита» при
відсутності дозвільних документів
(спеціального дозволу на користування
надрами (підземні води) на суму 41 825 611,44
грн. до Міжрайонної прокуратури з
нагляду за додержанням законів у
природоохоронній сфері в Київській
Позивач обґрунтував позовні вимоги
тим, що він видобуває підземні води з
використанням 14 свердловин в межах
наявних в його користуванні земельних
ділянок для свої господарських і
побутових потреб в об'ємі, що не
перевищує 300 м3 Таким чином, з
урахуванням положень статті 23 Кодексу
України про надра, відповідач не
зобов'язаний отримувати спеціальний
дозвіл на користування ділянкою надр.
Вважає оскаржуваний розрахунок
відповідача помилковим та дії по його
складанню протиправними. Крім того, на
думку позивача, у відповідача були
відсутні підстави для направлення
матеріалів перевірки, проведеної 23.09.2013
до органів прокуратури, оскільки
позивачем не допущено порушення вимог
Відповідач проти задоволення позовних
вимог заперечив. Зазначив, що
проведеною перевіркою позивача 23.09.2013
було встановлено факт самовільного
використання позивачем у період з
08.08.2011 по 01.07.2013 прісних підземних вод
понад 300 м3 на добу без спеціального
дозволу на користування надрами, що є
порушенням статей 16, 19, 21 Кодексу
України про надра, внаслідок чого
державі заподіяна шкода у вигляді
збитків на суму 41 825 611,44 грн. Вважає
позовні вимоги необґрунтованими.
Представник прокуратури підтримав
позицію відповідача та просив суд
відмовити позивачу у задоволенні
В судове засідання 18.09.2014 представник
позивача не прибув, про дату, час та
місце судового засідання був
повідомлений належним чином. Від
позивача надійшло клопотання про
розгляд справи за відсутності його
представника у порядку письмового
Згідно з частиною 6 статті 128 Кодексу
адміністративного судочинства
України, якщо немає перешкод для
розгляду справи у судовому засіданні,
визначених цією статтею, але прибули не
всі особи, які беруть участь у справі,
хоча і були належним чином повідомлені
про дату, час і місце судового розгляду,
суд має право розглянути справу у
письмовому провадженні у разі
відсутності потреби заслухати свідка
Суд, встановивши відсутність потреби
заслухати свідка чи експерта,
керуючись частиною 6 статті 128 Кодексу
адміністративного судочинства
України, ухвалив розглядати справу у
порядку письмового провадження.
Розглянувши подані документи і
матеріали, всебічно і повно з'ясувавши
фактичні обставини, на яких
ґрунтується позов, оцінивши докази, які
мають юридичне значення для розгляду
справи і вирішення спору по суті, суд
Посадовими особами відповідача,
відповідно до положень статті 20-2
Закону України «Про охорону
навколишнього середовища», Закону
України «Про основні засади державного
нагляду (контролю) у сфері
господарської діяльності», на підставі
наказу Державної екологічної
інспекції у Київській області №436 від
проведено позапланову перевірку
дотримання вимог природоохоронного
законодавства ПАТ «Агрокомбінат
«Калита», за адресою : Київська область,
Броварський район, смт. Калита, вул.
Червоноармійська, 14. Перевірка
проводилась у присутності головного
інженера - енергетика ПАТ
«Агрокомбінат «Калита» ОСОБА_1
За результатами вказаної перевірки
відповідач склав акт перевірки
дотримання вимог природоохоронного
законодавства від 23.09.2013, згідно якого в
ході перевірки відповідач встановив,
що водопостачання підприємства
здійснюється з власних артезіанських
свердловин в кількості 15 (п'ятнадцяти)
шт. 14 - діючі, 1 - неробоча. Глибина
свердловин сягає від 46 м. до 115 м.
загальною потужністю 1049,985 тис. м3/рік.
Забір свіжої води : всього - 1049,985 тис.
м3/рік; 2881,0 м3/добу. Водолічильне
обладнання встановлене. Систематичний
облік забраної води ведеться. Державна
статистична звітність за Формою №2-ТП
(водгосп) ведеться. В період з 08.08.2011 по
01.07.2013 відповідно до статистичної
звітності 2ТП (водгосп) підприємством
використано 1 092 900 м3 води (а.с. 30-45 Т. І).
Відповідач дійшов висновку про
порушення ПАТ «Агрокомбінат «Калита»
вимог статей 16, 19, 23 Кодексу України про
надра, оскільки спеціальний дозвіл на
користування надрами (ліцензія) у
На підставі акта перевірки дотримання
вимог природоохоронного законодавства
від 23.09.2013 відповідач зробив розрахунок
розміру відшкодування збитків,
обумовлених самовільним використанням
водних ресурсів ПАТ «Агрокомбінат
«Калита» при відсутності дозвільних
документів (спеціального дозволу на
користування надрами (підземні води))
(далі - Розрахунок), згідно якого сума
збитків заподіяних державі
обумовлених самовільним використанням
водних ресурсів позивачем при
відсутності дозвільних документів
(спеціального дозволу на користування
надрами (підземні води), складає 41 825
611,44 грн. (а.с. 25 Т. І).
Водночас, суд встановив, що 28.10.2013
відповідач здійснив позапланову
перевірку ПАТ «Агрокомбінат «Калита» з
питань дотримання вимог
природоохоронного законодавства в
галузі охорони атмосферного повітря,
водних і земельних ресурсів щодо
поводження з відходами та небезпечними
хімічними речовинами, за наслідком
якої не виявлено порушень позивачем
положень законодавства (а.с. 50-62 Т.І).
Таким чином, відповідач склав два акти
перевірки від 23.09.2013 та від 28.10.2013, які
суперечать за змістом один одному.
Відповідач зазначив, що матеріали
перевірки ПАТ «Агрокомбінат «Калита»,
проведеної 23.09.2013, були направлені
Міжрайонному прокурору з нагляду за
додержанням законів у
природоохоронній сфері в Київській
області для вжиття заходів
прокурорського реагування. 20.05.2014
відкрито кримінальне провадження
правопорушень, передбачених частиною 2
статті 367, частиною 2 статті 240
Кримінального кодексу України.
10.07.2014 на виконання постанови слідчого
СВ Броварського МВ (з обслуговування
міста Бровари та Броварського району)
ГУМВС України в Київській області
лейтенанта міліції Стратонова С.Ю. від
07.07.2014, на підставі наказу Державної
екологічної інспекції у Київській
області №461 від 08.07.2014, посадовими
особами відповідача, у присутності
представника ПАТ «Агрокомбінат
«Калита» по дорученню ОСОБА_3, із
залученням ст. ОУС БЕЗ Броварського МВ
капітана міліції Шалахіна М. І.,
проведено позапланову перевірку
дотримання вимог природоохоронного
законодавства ПАТ «Агрокомбінат
«Калита», за результатами якої
складено акт перевірки дотримання
вимог природоохоронного законодавства
від 10.07.2014 (а.с. 135-141 Т. І).
В даному акті перевірки від 10.07.2014
зафіксовано порушення позивачем
статей 16, 19, 21, 23 Кодексу України про
надра, а саме: відсутній спеціальний
дозвіл (ліцензія) на користування
Матеріали справи свідчать про те, що
Міжрайонний прокурор з нагляду за
додержанням законів у
природоохоронній сфері в Київській
області в інтересах держави в особі
Державної екологічної інспекції у
Київській області звернувся до
Господарського суду Київської області
з позовною заявою про стягнення з ПАТ
«Агрокомбінат «Калита» 41 825 611,44 грн.
збитків, заподіяних державі внаслідок
самовільного використання надр
(підземних вод) з підземних джерел, які
розташовані в адміністративних межах
Броварського району Київської області.
До позовної заяви було додано
оскаржуваний розрахунок, складений на
підставі акта від 23.09.2013.
30.04.2014 ухвалою Господарського суду
Київської області порушено
провадження у справі №911/1557/14 за
вказаною позовною заявою Міжрайонного
прокурора з нагляду за додержанням
законів у природоохоронній сфері в
Позивач зазначив, що саме після
отримання зазначеної ухвали
Господарського суду Київської області
від 30.04.2014 йому стало відомо про дії
відповідача щодо складання
оскаржуваного Розрахунку.
Вважаючи неправомірними дії
відповідача по складанню Розрахунку та
передачі матеріалів перевірки і
Розрахунку до Міжрайонної прокуратури
з нагляду за додержанням законів у
природоохоронній сфері і Київській
області, позивач оскаржив їх до суду та
просив скасувати Розрахунок.
Оцінивши за правилами статті 86 Кодексу
адміністративного судочинства України
надані сторонами докази та пояснення,
за своїм внутрішнім переконанням, що
ґрунтується на їх безпосередньому,
всебічному, повному та об'єктивному
дослідженні, та враховуючи всі
наведені обставини, Окружний
адміністративний суд міста Києва
вважає, що позов підлягає задоволенню
частково, з наступних підстав.
ПАТ «Агрокомбінат «Калита» здійснює
господарську діяльність по
вирощуванню зернових та технічних
культур, розведення свиней та інших
тварин, виробництва м'яса та м'ясних
У своїй господарській діяльності
позивач використовує 15 свердловин,
призначених для забору води, одна з
яких є неробочою, 14 - діючих, про що
зазначено в акті від 23.09.2013.
У відповідності до статті 49 Водного
кодексу України спеціальне
водокористування здійснюється на
підставі дозволу. У дозволі на
спеціальне водокористування
встановлюються ліміт забору води,
ліміт використання води та ліміт
скидання забруднюючих речовин. У разі
настання маловоддя ці ліміти можуть
бути зменшені спеціально
уповноваженими державними органами
без коригування дозволу на спеціальне
водокористування. Спеціальне
водокористування є платним.
Суд встановив, що ПАТ «Агрокомбінат
«Калита» має дозвіл на спеціальне
водокористування терміном дії з 01.12.2011
по 01.01.2015, виданий Державним
управлінням охорони навколишнього
природного середовища в Київській
області (а.с. 15-17 Т. І).
Згідно з вказаним дозволом позивач
використовує підземні води для
задоволення господарсько-питних та
виробничих потреб, передачі води
абоненту підприємства. Цим дозволом
встановлено позивачу ліміт забору води
з підземних джерел не більше - 1049,985 тис.
м3/рік, 2881,0 м3/добу.
Статтею 19 Кодексу України про надра
встановлено, що надра надаються у
користування підприємствам, установам,
організаціям і громадянам лише за
наявності у них спеціального дозволу
на користування ділянкою надр. Право на
користування надрами засвідчується
актом про надання гірничого відводу.
При укладенні угод про розподіл
продукції надра надаються в
користування на підставі угоди про
розподіл продукції з оформленням
спеціального дозволу на користування
надрами та акта про надання гірничого
Користування надрами здійснюється без
надання гірничого відводу чи
спеціального дозволу у випадках,
передбачених цим Кодексом.
Згідно з частиною 1 статті 23 Кодексу
України про надра, землевласники і
землекористувачі в межах наданих їм
земельних ділянок мають право без
спеціальних дозволів та гірничого
відводу видобувати для своїх
господарських і побутових потреб
корисні копалини місцевого значення і
торф загальною глибиною розробки до
двох метрів, підземні води для власних
господарсько-побутових потреб,
нецентралізованого та
централізованого (крім виробництва
фасованої питної води)
господарсько-питного водопостачання,
за умови що продуктивність водозаборів
підземних вод не перевищує 300 кубічних
метрів на добу, та використовувати
надра для господарських і побутових
В акті перевірки дотримання вимог
природоохоронного законодавства від
23.09.2013 відповідач зафіксував, що в
період з 08.08.2011 по 01.07.2013, відповідно до
статистичної звітності за формою 2-ТП
(водгосп) об'єм використаної позивачем
води становить 1 092 900 м3. Згідно
пояснень представника відповідача, у
акті від 23.09.2013 була допущена
арифметична помилка та вірним є об'єм у
розмірі 1 096 059 м3.
Відповідач наполягав на тому, що
положення статті 23 Кодексу України про
надра передбачають наявність права
видобувати підземні води для своїх
господарських і побутових потреб без
спеціальних дозволів виключно, у разі
якщо продуктивність усіх водозаборів
підземних вод сукупно не перевищує 300
кубічних метрів на добу.
Тобто, на думку відповідача, кількість
та територіальне розташування
свердловин позивача не має значення, і
він не має права без спеціального
дозволу видобувати більше 300 кубічних
метрів підземних вод на добу.
На думку відповідача, використаний
позивачем об'єм води (1 096 059 м3)
перевищує обмеження, встановлені
частиною 1 статті 23 Кодексу України про
надра, з огляду на що, ПАТ «Агрокомбінат
«Калита» мало отримати спеціальний
Суд відхиляє наведені доводи
відповідача, з огляду на наступне.
Водозабір - це споруда або пристрій для
забору води з водного об'єкта (абзац 18
статті 1 Водного кодексу України).
Відповідно до пункту 1.5.4 Інструкції із
застосування Класифікації запасів і
ресурсів корисних копалин державного
фонду надр до родовища питних і
технічних підземних вод, затвердженої
наказом Державної комісії України по
запасах корисних копалин №23 від 04.02.2000,
зареєстрованої в Міністерстві юстиції
України 29.02.2000 за №109/4330, водозабір
підземних вод може складатися з однієї
або групи компактно розміщених
водозабірних споруд (свердловин,
колодязів, каптажів).
Отже, в кожному конкретному випадку
необхідно визначатися щодо питання
належності декількох свердловин до
єдиного водозабору, чого не було
зроблено відповідачем під час
перевірки та реалізації її наслідків.
Навіть якщо припустити, що за період з
08.08.2011 по 01.07.2013 загальний об'єм
використаної позивачем води склав 1 096
059 м3, як зазначив відповідач в
оскаржуваному розрахунку, (а не 1 092 900
м3, як вказано в акті від 23.09.2013), то
добовий забір води позивачем з 14
свердловин склав би 113,14 м3, а саме:
1 096 059 м3 / 692 доби / 14 свердловин = 113,14 м3
Аналогічна правова позиція стосовно
визначення об'єму видобування
підземних вод з окремих водозаборів
наведена у судових рішеннях Вищого
адміністративного суду України, а саме:
Відповідачем не встановлено факту
видобування підземних вод з
водозаборів більше 300 кубічних метрів,
адже середньодобове видобування води
із кожної свердловини складало окремо
менше вказаного ліміту, що
підтверджується формою звітності №
Отже, суд дійшов висновку, що ПАТ
«Агрокомбінат «Калита» мало право
здійснювати видобуток води без
спеціального дозволу на користування
надрами для використання підземних
Щодо дій відповідача по складанню
розрахунку розміру відшкодування
збитків, обумовлених самовільним
використанням водних ресурсів ПАТ
«Агрокомбінат «Калита» при
відсутності дозвільних документів
(спеціального дозволу на користування
надрами (підземні води)) на суму 41 825 611,44
грн., суд зазначає наступне.
За результатами проведеної 23.09.2013
перевірки дотримання вимог
природоохоронного законодавства
відповідач дійшов висновку, що ПАТ
«Агрокомбінат «Калита» здійснює
видобуток води з порушенням статей 16, 19,
23 Кодексу України про надра та на
підставі акту, складеного за
результатами даної перевірки здійснив
оскаржуваний Розрахунок.
Відповідно до статті 68 Закону України
«Про охорону навколишнього природного
середовища» порушення законодавства
України про охорону навколишнього
природного середовища тягне за собою
встановлену цим Законом та іншим
законодавством України дисциплінарну,
адміністративну, цивільну і
кримінальну відповідальність.
Порядок визначення розмірів
відшкодування збитків, заподіяних
державі внаслідок порушення
законодавства про охорону та
раціональне використання водних
ресурсів, у разі самовільного
використання водних ресурсів при
відсутності дозвільних документів
(дозволу на спеціальне
водокористування та/або спеціального
дозволу на користування надрами
(підземними водами) затверджений
Методикою розрахунку розмірів
відшкодування збитків, заподіяних
державі внаслідок порушення
законодавства про охорону та
раціональне використання водних
ресурсів, затвердженою наказом
Міністерства охорони навколишнього
природного середовища України №389 від
20.07.2009 (далі - Методика №389).
При цьому, обов'язковою умовою для
застосування цієї Методики є
встановлення фактів самовільного
використання за відсутності дозволів
на спеціальне водокористування і на
користування надрами.
Відповідно до пункту 3.1 Методики №389,
розрахунок розміру відшкодування
збитків, обумовлених самовільним
використанням водних ресурсів при
відсутності дозвільних документів
(дозволу на спеціальне
водокористування та/або спеціального
дозволу на користування надрами
(підземні води)), грн., здійснюється за
З сам = 100 х W х Тар,
де W - об'єм води, що використана
самовільно без дозвільних документів
(дозволу на спеціальне
водокористування та/або спеціального
дозволу на користування надрами
(підземні води)), м 3;
Тар - розмір, грн/100 м3, аналогічний
ставці збору за спеціальне
використання води, встановленої
статтею 325 Податкового кодексу України
на дату виявлення порушення (для води з
лиманів - розмір, грн/100 м3, аналогічний
ставці збору за спеціальне
використання поверхневих вод для
показника "Інші водні об'єкти",
встановленої статтею 325 Податкового
кодексу України на дату виявлення
Відповідно до оскаржуваного
розрахунку, розмір відшкодування
збитків, обумовлених самовільним
використанням водних ресурсів ПАТ
«Агрокомбінат «Калита» при
відсутності дозвільних документів
(спеціального дозволу на користування
надрами (підземні води)) розраховувався
із загального об'єму використаної
позивачем води згідно статистичної
звітності за формою 2-ТП (водгосп) - 1 096
Вищезазначений розрахунок не містить
дати його складання та відповідач
зазначив, що дата складання розрахунку
невідома. Також, у розрахунку не
зазначений період, за який було
визначено загальний об'єм використаної
позивачем води та на підставі якого
було вирахувано суму збитків,
Згідно пояснень представника
відповідача оскаржуваний розрахунок
було здійснено на підставі звітів про
використання води 2-ТП (водгосп) за
період з вересня 2011 року по липень 2013
року, а з 08.08.2011 по 01.09.2011 на підставі
даних журналу обліку витрат споживання
води виробничими підрозділами ПАТ «АК
Однак, в акті від 23.09.2013 та
оскаржуваному розрахунку міститься
посилання виключно на дані звітів про
використання води 2-ТП (водгосп) та
відсутні будь-які посилання на журнал
обліку витрат споживання води
виробничими підрозділами ПАТ «АК
Крім того, згідно пояснень
представника позивача, журнал, в якому
фіксувались показники забору води ПАТ
«Агрокомбінат «Калита», у т.ч., за
період з 08.08.2011 по 01.07.2013 був втрачений. З
початку II кварталу 2014 року (з 01.04.2014) на
товаристві розпочато ведення, нового
журналу обліку водоспоживання, копія
якого наявна в матеріалах справи (а.с.
Позивач також пояснив, що оскільки вся
необхідна статистична звітність,
пов'язана із водокористуванням за
період з 08.08.2011 по 01.07.2013 була подана до
відповідних компетентних органів, а
також те, що втрачений журнал обліку не
відноситься до документації суворої
звітності і необхідність його
поновлення згідно чинного
законодавства не вимагається, позивач
не вбачав підстав для проведення
службового розслідування для
виявлення та притягнення до
відповідальності винних у втраті
журналу осіб та його поновлення.
Водночас, відповідач надав до
матеріалів справи копію журналу обліку
витрат споживання води виробничими
підрозділами ПАТ «АК «Калита», який
розпочато 01.07.2011 та останній запис
датовано вереснем 2014 року (а.с. 100-134).
Суд допитав в якості свідків директора
ПАТ «Агрокомбінат «Калита» ОСОБА_5 та
начальника відділу екологічного
контролю природних ресурсів Державної
екологічної інспекції у Київській
ОСОБА_5 зазначив, що походження журналу,
копія якого надана відповідачем йому
не відоме, чи працював ОСОБА_7 на ПАТ
«Агрокомбінат «Калита» він не знає,
оскільки на підприємстві працює багато
осіб та усіх він не пам'ятає.
ОСОБА_6 пояснив, що копія журналу обліку
витрат споживання води під час
перевірки 23.09.2013 була надана інженером
ПАТ «Агрокомбінат «Калита» ОСОБА_7, а
головний інженер-енергетик ПАТ
«Агрокомбінат «Калита» Шкарабіцький
В судовому засіданні суд дослідив
копію журналу, надану відповідачем, та
встановив, що вона не завірена належним
чином (копія журналу не прошнурована,
не пронумерована та належним чином не
завірена печаткою і підписом
уповноваженої особи).
Враховуючи вищевикладене, суд дійшов
висновку, що копія журналу обліку
витрат споживання води виробничими
підрозділами ПАТ «АК «Калита», яку
надав відповідач, не є належним та
допустимим доказом в розумінні статті
70 Кодексу адміністративного
судочинства України.
Крім того, представник позивача
посилався на те, що згідно наказу №167-к
від 16.09.2013 ОСОБА_7 з 16.09.2013 звільнено за
власним бажанням з посади начальника
цеху водопостачання ПАТ «Агрокомбінат
«Калита» (а.с. 179 Т.І). На думку позивача,
відповідач помилково вказав на стор. 2
акта перевірки від 23.09.2013, що ОСОБА_7 є
начальником цеху водопостачання,
оскільки він був уже звільнений з
посади начальника цеху водопостачання
ПАТ «Агрокомбінат «Калита». Водночас,
відповідно до наказу №173-к від 23.09.2013 гр.
ОСОБА_7 з 24.09.2013 був прийнятий на роботу
до ПАТ «Агрокомбінат «Калита»
оператором в цех водопостачання, у
зв'язку з чим, будучи відповідальною за
охорону навколишнього природного
середовища особою (згідно наказу №46
від 30.01.2013) в акті перевірки від 21.10.2013
(на стор. 2) міститься правильне
посилання на гр. ОСОБА_7
Таким чином, відповідач не довів
правомірності визначення в
оскаржуваному розрахунку загального
об'єму використаної позивачем води у
розмірі 1 096 059 м3 з використанням даних
журналу обліку витрат споживання води
виробничими підрозділами ПАТ «АК
Згідно з частиною 1 статті 71 Кодексу
адміністративного судочинства України
кожна сторона повинна довести ті
обставини, на яких ґрунтуються її
вимоги та заперечення, крім випадків,
встановлених статтею 72 цього Кодексу.
Відповідно до частини 2 статті 71
Кодексу адміністративного судочинства
України в адміністративних справах про
протиправність рішень, дій чи
бездіяльності суб'єкта владних
повноважень обов'язок щодо доказування
правомірності свого рішення, дії чи
бездіяльності покладається на
відповідача, якщо він заперечує проти
адміністративного позову.
Відповідач, як суб'єкт владних
повноважень, не довів факту порушення
позивачем вимог природоохоронного
законодавства шляхом добування води з
порушенням умов, встановлених статтею
23 Кодексу України про надра.
Таким чином, суд встановив, що ПАТ
«Агрокомбінат «Калита» не допустило
порушень законодавства, які відповідач
зафіксував в акті перевірки від 23.09.2013,
оскаржуваний розрахунок складений без
зазначення дати його складання та
періоду, за який було визначено
загальний об'єм використаної позивачем
води, вказаний у ньому об'єм води (1 096 059
м3) відрізняється від об'єму, вказаному
у акті (1 092 900 м3), а також розрахований
на підставі документів, які не є
З огляду на зазначене, суд дійшов
висновку, що дії відповідача по
складанню оскаржуваного розрахунку є
протиправними та даний розрахунок є
протиправним і підлягає скасуванню, а
позовні вимоги в цій частині -
Щодо позовної вимоги про визнання
неправомірними дії відповідача по
передачі матеріалів та розрахунку
розміру відшкодування збитків,
обумовлених самовільним використанням
водних ресурсів ПАТ «Агрокомбінат
«Калита» при відсутності дозвільних
документів (спеціального дозволу на
користування надрами (підземні води) на
суму 41 825 611,44 грн. до Міжрайонної
прокуратури з нагляду за додержанням
законів у природоохоронній сфері в
Київській області, суд зазначає
Відповідно до підпункту 6.18 пункту 6
Положення про Державну екологічну
інспекцію у Київській області,
затвердженого наказом Державної
екологічної інспекції України від
12.12.2011 №136, Держекоінспекція для
виконання покладених на неї завдань
має право, зокрема, передавати до
прокуратури, органів досудового
слідства та органів дізнання матеріали
про діяння, в яких вбачаються ознаки
Отже, відповідач мав право передавати
матеріали перевірки, яка проведена
23.09.2013 та оскаржуваний розрахунок до
органів прокуратури.
Враховуючи вищевикладене, повно та
всебічно дослідивши наявні матеріали
справи, а також норми чинного
законодавства України, суд дійшов до
висновку про наявність підстав для
задоволення позовних вимог частково.
Керуючись положеннями статей 2, 7, 69-71,
160-163, 254 Кодексу адміністративного
судочинства України, Окружний
адміністративний суд міста Києва, -
1. Позов публічного акціонерного
товариства «Агрокомбінат «Калита»
задовольнити частково.
2. Визнати неправомірними дії Державної
екологічної інспекції у Київській
області по складанню розрахунку
розміру відшкодування збитків,
обумовлених самовільним використанням
водних ресурсів ПАТ «Агрокомбінат
«Калита» при відсутності дозвільних
документів (спеціального дозволу на
користування надрами (підземні води))
на суму 41 825 611,44 грн.
3. Визнати протиправним та скасувати
розрахунок розміру відшкодування
збитків, обумовлених самовільним
використанням водних ресурсів ПАТ
«Агрокомбінат «Калита» при
відсутності дозвільних документів
(спеціального дозволу на користування
надрами (підземні води)) на суму 41 825
611,44 грн., складений Державною
екологічною інспекцією у Київській
області за результатами позапланової
перевірки публічного акціонерного
товариства «Агрокомбінат «Калита», що
проводилась 23.09.2013.
4. В задоволенні решти позовних вимог
5. Стягнути з Державного бюджету
України на користь публічного
акціонерного товариства «Агрокомбінат
витрати в сумі 24,36 грн. (двадцять чотири
Постанова набирає законної сили в
порядку, встановленому ст. 254 Кодексу
адміністративного судочинства
України. Постанова може бути оскаржена
до суду апеляційної інстанції протягом
десяти днів за правилами,
встановленими ст.ст. 185-187 Кодексу
адміністративного судочинства
України, шляхом подання через суд
першої інстанції апеляційної скарги.

Суддя
К.М.
Кобилянський