Справа № 826/2208/14
Суддя: Амельохін В.В.
Дата ухвалення: 2014-10-01 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

826/2208/14

П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

м. Київ

01 жовтня 2014 року 10:45 № 826/2208/14

Окружний адміністративний суд міста Києва у складі судді Амельохіна В.В., розглянувши в порядку письмового провадження адміністративну справу

за позовом Спільного українсько – німецького товариства з обмеженою відповідальністю з іноземною інвестицією «Кершер»

до Інспекції державного архітектурно - будівельного контролю у місті Києві

третя особа Товариство з обмеженою відповідальністю «Восток»

про скасування припису від 11.12.2013р.,

ОБСТАВИНИ СПРАВИ:

Спільне українсько – німецьке товариство з обмеженою відповідальністю з іноземною інвестицією «Кершер» (далі по тексту – позивач) звернулось з позовом до Інспекції державного архітектурно - будівельного контролю у місті Києві (далі по тексту – відповідач), третя особа - Товариство з обмеженою відповідальністю «Восток» про скасування припису від 11.12.2013р. про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм.

Позивач обґрунтував позовні вимоги тим, що відповідачем протиправно винесено оскаржуваний припис.

В судовому засіданні представник позивача підтримав позовні вимоги.

Відповідач проти позову заперечив з тих підстав, що оскаржуваний припис прийнятий правомірно.

Третя особа позовні вимоги підтримала.

В судовому засіданні 22.09.2014р. суд по справі перейшов в письмове провадження відповідно до статті 128 КАС України.

Розглянувши подані документи і матеріали, всебічно і повно з'ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, об'єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, Окружний адміністративний суд міста Києва, -

ВСТАНОВИВ:

Інспекцією державного архітектурно-будівельного контролю у місті Києві відповідно статті 41 Закону України “Про регулювання містобудівної діяльності” від 17.02.2011 № 3038-VI та згідно з Порядком здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 23.05.2011 № 553, на підставі звернення Деснянської районної в місті Києві державної адміністрації (№7/26-2011/24 від 20.11.2013р.) проведено позапланову перевірку дотримання законодавства у сфері містобудівної діяльності, державних будівельних норм, стандартів і правил Спільного українсько – німецького товариство з обмеженою відповідальністю з іноземною інвестицією «Кершер» об’єкта будівництва автозаправочний комплекс «ТНК» на вул. Братиславській, 9-А у Деснянському районі м. Києва.

Під час проведення перевірки встановлено, що автозаправочний комплекс (комплекс будівель) за вказаною вище адресою належить Спільному Українсько-Німецькому товариству з обмеженою відповідальністю з іноземною інвестицією «Кершер» на підставі свідоцтва про право власності від 22 червня 2005 року № 990-В виданий Головним управлінням комунальної власності м. Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації). Експлуатує автозаправочний комплекс (комплекс будівель) за вказаною вище адресою Товариство з обмеженою відповідальністю «Восток» на підставі договору оренди № 111002 від 01.10.2012 р.

Також встановлено, що за вказаною вище адресою Товариством з обмеженою відповідальністю «Восток» експлуатується самовільно реконструйований автозаправочний комплекс (в частині влаштування перегородки в літ. «В» (нежитлова будівля автомийка) - (категорія складності об'єкта V на підставі класу наслідків такого об'єкта будівництва відповідно до ДБН А.2.2-3:2012 «Склад та зміст проектної документації на будівництво», ДБН В. 1.2-14:2009 «Загальні принципи забезпечення надійності та конструктивної безпеки будівель, споруд, будівельних конструкцій та основ» та постанови № 557 від 27 квітня 2011 р., ДСТУ-Н Б В.1.2-16:2013 «Визначення класу наслідків (відповідальності) на категорії складності об'єктів будівництва»), без отримання дозволу на виконання будівельних робіт та без прийняття в експлуатацію у встановленому законодавством порядку, чим порушено ч. 1 ст. 34, ст. 37, ч. 8 ст. 39 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності».

11 грудня 2013 року Інспекцією складено припис про заборону з 11.12.2013р. експлуатації зазначеного об’єкту до усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил на об’єкті будівництва.

Частиною другою статті 19 Конституції України передбачено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов’язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Відповідно до частини третьої статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб’єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України; з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); безсторонньо (неупереджено); добросовісно; розсудливо; з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи несправедливій дискримінації; пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Відповідно до статті 10 Закону України від 20.05.1999 № 687-XІV "Про архітектурну діяльність" (із змінами та доповненнями) для забезпечення під час забудови територій, розміщення і будівництва об'єктів архітектури додержання суб'єктами архітектурної діяльності затвердженої містобудівної та іншої проектної документації, вимог вихідних даних, а також з метою захисту державою прав споживачів будівельної продукції здійснюється в установленому законодавством порядку державний архітектурно-будівельний контроль та нагляд.

Згідно статті 41 Закону України від 17.02.2011 № 3038-VІ "Про регулювання містобудівної діяльності" (із змінами та доповненнями, далі - Закон № 3038-VІ) державний архітектурно-будівельний контроль – це сукупність заходів, спрямованих на дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил.

Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

Орган державного архітектурно-будівельного контролю розглядає відповідно до закону справи про правопорушення у сфері містобудівної діяльності.

Постановою Кабінету Міністрів України від 23 травня 2011 року № 549 утворено територіальний орган Державної архітектурно-будівельної інспекції – Інспекцію державного архітектурно-будівельного контролю у м. Києві.

Відповідно до пункту 6 статті 7 Закону № 3038-VІ управління у сфері містобудівної діяльності здійснюється шляхом контролю за дотриманням законодавства у сфері містобудівної діяльності, вимог будівельних норм, державних стандартів і правил, положень містобудівної документації всіх рівнів, вихідних даних для проектування об'єктів містобудування (далі - вихідні дані), проектної документації.

Проведення архітектурно-будівельного контролю регулюється “Порядком здійснення архітектурно-будівельного контролю”, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 23.05.2011р. №553. (надалі Порядок №553).

У відповідності до п. 1, 2, 3 Порядку №553, державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється Держархбудінспекцією та її територіальними органами (далі - інспекції). Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється за дотриманням: 1) вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, проектної документації, будівельних норм, державних стандартів і правил, технічних умов, інших нормативних документів під час виконання підготовчих і будівельних робіт, архітектурних, інженерно-технічних і конструктивних рішень, застосування будівельної продукції; 2) порядку здійснення авторського і технічного нагляду, ведення загального та (або) спеціальних журналів обліку виконання робіт (далі - загальні та (або) спеціальні журнали), виконавчої документації, складення актів на виконані будівельно-монтажні та пусконалагоджувальні роботи; 3) інших вимог, установлених законодавством, будівельними нормами, правилами та проектною документацією, щодо створення об'єкта будівництва. Державний архітектурно-будівельний контроль на об'єктах будівництва, що є власністю іноземних держав, міжнародних організацій, іноземних юридичних і фізичних осіб та розташовані на території України, здійснюється відповідно до цього Порядку. Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється посадовими особами інспекцій відповідно до їх посадових інструкцій та функціональних повноважень.

Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється за територіальним принципом (у межах областей) у порядку проведення планових та позапланових перевірок. Повноваження посадових осіб Держархбудінспекції поширюються на всю територію України. Державний архітектурно-будівельний контроль на території інших областей здійснюється посадовими особами територіальних органів за рішенням Держархбудінспекції. ( п.5 Порядку №553).

За змістом ч. 4 ст. 41 Закону України “Про регулювання містобудівної діяльності”, посадові особи органів державного архітектурно-будівельного контролю під час перевірки мають право: 1) безперешкодного доступу до місць будівництва об'єктів та до об'єктів, що підлягають обов'язковому обстеженню; 2) складати протоколи про вчинення правопорушень, акти перевірок та накладати штрафи відповідно до закону; 3) видавати обов'язкові для виконання приписи щодо: а) усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил; б) зупинення підготовчих та будівельних робіт, які не відповідають вимогам законодавства, зокрема будівельних норм, містобудівним умовам та обмеженням, затвердженому проекту або будівельному паспорту забудови земельної ділянки, виконуються без повідомлення, реєстрації декларації про початок їх виконання або дозволу на виконання будівельних робіт; 4) проводити перевірку відповідності виконання підготовчих та будівельних робіт вимогам будівельних норм, державних стандартів і правил, затвердженим проектним вимогам, рішенням, технічним умовам, своєчасності та якості проведення передбачених нормативно-технічною і проектною документацією зйомки, замірів, випробувань, а також ведення журналів робіт, наявності у передбачених законодавством випадках паспортів, актів та протоколів випробувань, сертифікатів та іншої документації; 41) проводити перевірку відповідності будівельних матеріалів, виробів і конструкцій, що використовуються під час будівництва об'єктів, вимогам державних стандартів, норм і правил згідно із законодавством; 5) здійснювати контроль за додержанням суб'єктами господарювання ліцензійних умов провадження господарської діяльності, пов'язаної із створенням об'єктів містобудування та архітектури;;7) одержувати в установленому законодавством порядку від органів виконавчої влади, органів місцевого самоврядування, підприємств, установ та організацій, фізичних осіб інформацію та документи, необхідні для здійснення державного архітектурно-будівельного контролю. Забороняється витребовувати інформацію та документи податкової, фінансової звітності, щодо оплати праці, руху коштів та інші, не пов'язані із здійсненням державного архітектурно-будівельного контролю.

Отже, судом встановлено, що приписи є обов’язковими до виконання.

Позаплановою перевіркою вважається перевірка, яка не передбачена планом роботи інспекції.

Підставами для проведення позапланової перевірки є:

подання суб'єктом містобудування письмової заяви про проведення перевірки об'єкта будівництва або будівельної продукції за його бажанням чи письмової заяви про проведення перевірки щодо дотримання суб'єктом господарювання Ліцензійних умов провадження господарської діяльності, пов'язаної з будівництвом об'єкта архітектури, який за складністю архітектурно-будівельного рішення та (або) інженерного обладнання належить до IV і V категорії складності;

необхідність проведення перевірки достовірності даних, наведених у повідомленні та декларації про початок виконання підготовчих робіт, повідомленні та декларації про початок виконання будівельних робіт, декларації про готовність об'єкта до експлуатації, протягом трьох місяців з дня подання зазначених документів;

виявлення факту самочинного будівництва об'єкта;

перевірка виконання суб'єктом містобудівної діяльності вимог приписів інспекцій;

перевірка виконання суб'єктом господарювання вимог інспекції щодо усунення порушень ліцензіатом ліцензійних умов провадження господарської діяльності, пов'язаної з будівництвом об'єкта архітектури, який за складністю архітектурно-будівельного рішення та (або) інженерного обладнання належить до IV і V категорії складності;

звернення фізичних чи юридичних осіб про порушення суб'єктом містобудування вимог містобудівного законодавства;

вимога правоохоронних органів про проведення перевірки (п.7 Порядку №553).

За результатами державного архітектурно-будівельного контролю посадовою особою інспекції складається акт перевірки відповідно до вимог, установлених цим Порядком. Акт перевірки складається у двох примірниках. Один примірник надається суб'єкту містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, а другий залишається в інспекції. Акт перевірки підписується посадовою особою інспекції, яка провела перевірку та суб'єктом містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль. (п.16, п.18 Порядку №553).

У разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, крім акта перевірки, складається протокол разом з приписом усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил або приписом про зупинення підготовчих та будівельних робіт, які виконуються без повідомлення, реєстрації декларації про початок їх виконання або дозволу на виконання будівельних робіт (далі - припис). Припис складається у двох примірниках. Один примірник припису залишається в інспекції, а інший надається суб'єкту містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль. Припис підписується посадовою особою інспекції, яка провела перевірку. Протокол протягом трьох днів після його складення та всі матеріали перевірки подаються керівникові відповідної інспекції або його заступникові для винесення постанови про накладення штрафу, передбаченої законодавством України (п.17,п.19,п.20 Порядку №553).

Відповідно до п.21 Порядку, якщо суб'єкт містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, не погоджується з актом перевірки, він підписує його із зауваженнями, які є невід'ємною частиною такого акта. У разі відмови суб'єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, підписати акт перевірки та припису, посадова особа інспекції робить у акті відповідний запис. У разі відмови суб'єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, від отримання акта та припису, вони надсилаються йому рекомендованим листом з повідомленням.

Відповідно до ст.ст. 34, 37 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» забороняється виконання будівельних робіт без отримання дозволу на виконання будівельних робіт.

Відповідно до ч. 1 ст. 9 Закону України «Про архітектурну діяльність» будівництво (нове будівництво, реконструкція, реставрація, капітальний ремонт) об'єкта архітектури здійснюється відповідно до затвердженої проектної документації, державних стандартів, норм і правил у порядку, визначеному Законом України «Про регулювання містобудівної діяльності».

Відповідно до п. 1 Порядку №461, будівельні роботи - роботи з нового будівництва, реконструкції, технічного переоснащення діючих підприємств, реставрації, капітального ремонту.

Відповідно до ДБН А.2.2 - 2012 «Склад та зміст проектної документації на будівництво», «реконструкцією» є перебудова введених в експлуатацію в установленому порядку об'єктів будівництва, яка передбачає удосконалення виробництва, підвищення його техніко-економічного рівня та якості продукції, що виготовляється, поліпшення умов експлуатації та проживання, якості послуг, зміну основних техніко-економічних показників (кількість продукції, потужність, функціональне призначення, геометричні розміри).

Офіційне тлумачення терміну капітальний ремонт надано Державним комітетом України з будівництва та архітектури у листі від 30.04.2003 року № 7/7-401 року, відповідно до якого, капітальний ремонт будівлі - це комплекс ремонтно-будівельних, робіт, який передбачає заміну, відновлювання та модернізацію конструкцій і обладнання будівель в зв'язку з їх фізичною зношеністю та руйнуванням, поліпшення експлуатаційних показників, а також покращання планування будівлі і благоустрою території без зміни будівельних габаритів об'єкта. Капітальний ремонт передбачає призупинення на час виконання робіт експлуатації будівлі в цілому або її частин (за умови їх автономності).

Крім того, в листі Державного комітету України з будівництва та архітектури від 30.04.2003 року №7/7-401 року надано офіційне тлумачення терміну поточний ремонт, відповідно до якого, поточний ремонт - це комплекс ремонтно-будівельних робіт, який передбачає систематичне та своєчасне підтримання експлуатаційних якостей та попередження передчасного зносу конструкцій і інженерного обладнання. Якщо будівля в цілому не підлягає капітальному ремонту, комплекс робіт поточного ремонту може враховувати окремі роботи, які класифікуються як такі, що відносяться до капітального ремонту (крім робіт, які передбачають заміну та модернізацію конструктивних елементів будівлі). Поточний ремонт повинен провадитись з періодичністю, що забезпечує ефективну експлуатацію будівлі або об'єкта з моменту завершення його будівництва (капітального ремонту) до моменту постановки на черговий капітальний ремонт (реконструкцію).

Судом встановлено, що на автозаправній станції СП ТОВ «КЕРШЕР» на вул. Братиславській, 9-а у Деснянському районі міста Києва, після її введення в експлуатацію в 2004 році, що підтверджується актом від 29.10.2004р. №149, здійснено в 2010-2011 році поточний ремонт, що виконувався силами залученої будівельної організації ТОВ «Комплекс Інженерінг» на підставі договору підряду №1609-10/У від 01.12.2010р.

Виконання на автозаправній станції саме поточного ремонту підтверджується, зокрема Висновком спеціаліста «Щодо визначення виду робіт, які проводились ТОВ «КОМПЛЕКС ІНЖЕНЕРІНГ» на автозаправній станції на вул. Братиславській, 9-а у Деснянському районі міста Києва, в 2010-2011 році» №1397.12 від 31.12.2013 року (зазначений висновок підготований Головним інженером проектів ТОВ «Комплекс Інженерінг», що має відповідний Сертифікат інженера-проектувальника АР №000005).

Разом з тим, Висновком експерта за результатами проведення судової будівельно – технічної експертизи від 04.09.2014р. №2790/14-43 Київського науково – дослідного інституту судових експертиз: «Враховуючи результати натурного обстеження та вимоги нормативних документів, можливо стверджувати, що результати проведення робіт по влаштуванню перегородки в приміщенні №6 будівлі автомойки, що входить до складу АЗС СП ТОВ «Кершер» по вул. Братиславській, 9-а у Деснянському районі м. Києва, є локальними будівельно – монтажними роботами, які, в тому числі, могли виконуватись у складі ремонтно – будівельних робіт з поточного ремонту приміщень будівлі автомойки автозаправного комплексу СП ТОВ «Кершер» по вул. Братиславській, 9-а у Деснянському районі м. Києва».

Відповідно до частини п’ятої статті 82 КАС України висновок експерта для суду не є обов'язковим, однак незгода суду з ним повинна бути вмотивована в постанові або ухвалі.

Суд приймає до уваги вказаний висновок експерта та погоджується з думкою позивача, що підрядні роботи, які проведенні ТОВ «Комплекс Інженерінг» на автозаправній станції по вул. Братиславській, 9-а у Деснянському районі м. Києва не підпадають під визначення «реконструкція», а відносяться до категорії «поточний ремонт».

Отже, суд приходить до висновку про обґрунтованість позовних вимог Спільного українсько – німецького товариства з обмеженою відповідальністю з іноземною інвестицією «Кершер», відповідач як суб’єкт владних повноважень не довів суду правомірності прийняття оскаржуваного припису від 11.12.2013р.

На підставі вищевикладеного позовні вимоги Спільного українсько – німецького товариства з обмеженою відповідальністю з іноземною інвестицією «Кершер» підлягають задоволенню в повному обсязі.

Згідно з частиною першою статті 71 Кодексу адміністративного судочинства України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 72 цього Кодексу.

Відповідно до частини другої статті 71 Кодексу адміністративного судочинства України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб’єкта владних повноважень обов’язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача, якщо він заперечує проти адміністративного позову.

На підставі викладеного, керуючись статтями 7, 8, 9, 10, 11, 71, 128, 160-163 Кодексу адміністративного судочинства України, -

ПОСТАНОВИВ:

Адміністративний позов Спільного українсько – німецького товариства з обмеженою відповідальністю з іноземною інвестицією «Кершер» задовольнити повністю.

Визнати протиправним та скасувати припис Інспекції державного архітектурно - будівельного контролю у місті Києві від 11.12.2013р. про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил.

Постанова може бути оскаржена до суду апеляційної інстанції протягом десяти днів за правилами, встановленими ст. ст. 185-187 Кодексу адміністративного судочинства України, шляхом подання через суд першої інстанції апеляційної скарги.

Повний текст постанови виготовлений 01.10.2014р.

Суддя В.В. Амельохін