Справа № 815/4799/14
Суддя: Стефанов С. О.
Дата ухвалення: 2014-10-06 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Справа № 815/4799/14
П О С Т А Н О В А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

30 вересня 2014 року
м. Одеса

Одеський окружний адміністративний
суд у складі:

головуючого судді Стефанова С.О.,

за участю секретаря судового засідання
Гунько О.В.,

розглянувши у відкритому судовому
засіданні адміністративну справу за
позовом ОСОБА_1 до Інспекції державного
архітектурно-будівельного контролю в
Одеській області про скасування
припису про усунення порушення вимог
законодавства у сфері містобудівної
діяльності, будівельних норм,
державних стандартів і правил від
29.05.2014 року, -

В С Т А Н О В
И В:

ОСОБА_1 (надалі по тексту - позивач)
звернувся до суду з позовом до
Інспекції державного
архітектурно-будівельного контролю в
Одеській області (надалі по тексту -
відповідач або Інспекція ДАБК в
Одеській області), в якому просить
скасувати припис про усунення
порушення вимог законодавства у сфері
мостобудівної діяльності, будівельних
норм, державних стандартів і правил від
29.05.2014 року складений головним
державним інспектором інспекційного
відділу № 2 інспекційного управління в
Одеській області Інспекції ДАБК в
Одеській області Кузмінською Ніною
Іванівною щодо виявлених порушень у
сфері містобудівного законодавства
шляхом набуття права на виконання
будівельних робіт з реконструкції
частини виробничої бази з добудовою
балкону в двох рівнях за адресою:
АДРЕСА_1, яка належить ОСОБА_1.

В обґрунтування позовних вимог,
позивач посилається на те, що
добудований двоповерховий балкон з
металевого каркасу до виробничої бази
АТП за адресою АДРЕСА_1, яка належить
позивачу будувався у 2008-2009 роках.
Згідно вимог законодавства яке діяло
на той час, а саме Законом України «Про
регулювання містобудівної діяльності»
не було передбачено отримання
декларації про початок виконання
будівельних робіт. Позивач також
вказує, що до 19.01.2012 року дія Закону
України «Про відповідальність
підприємств, їх об'єднань, установ та
організацій за правопорушення у сфері
містобудівної діяльності» не
поширювалась на суб'єктів
правопорушення - фізичних осіб -
підприємців. У зв'язку з внесенням змін
з 19.01.2012 року набрала чинності нова
редакція Закону України «Про
відповідальність підприємств, їх
об'єднань, установ та організацій за
правопорушення у сфері містобудівної
діяльності», в якій, в тому числі, і
назва закону була викладена у новій
редакції - «Про відповідальність за
правопорушення у сфері містобудівної
діяльності» та відповідно до якої
суб'єктами правопорушення визначено
також і фізичних осіб-підприємців. З
огляду на те, що склад правопорушення
та відповідальність за його вчинення
визначаються за змістом тих
законодавчих норм, які були чинними на
час вчинення відповідного
правопорушення та не можуть бути
змінені разом із зміною законодавчих
норм, позивач вважає вищезазначений
припис Інспекції ДАБК в Одеській
області неправомірним, у зв'язку з чим
просить його скасувати.

Представник позивача у судовому
засідання підтримав позовні вимоги та
просив їх задовольнити, посилаючись на
обставини викладені в позові та в
письмових поясненнях.

Представник відповідача у судове
засідання не з'явився, про дату, час та
місце розгляду справи був повідомлений
належним чином, письмових заперечень
на позов до суду не направив.

Вивчивши матеріали справи, дослідивши
обставини, якими обґрунтовувалися
позовні вимоги, перевіривши їх
доказами, судом встановлені наступні
факти та обставини.

29 травня 2014 року головним державним
інспектором інспекційного відділу № 2
інспекційного управління в Одеській
області Інспекції ДАБК в Одеській
області Кузьмінською Н.І. відповідно до
ст. 41 Закону України «Про регулювання
містобудівної діяльності» та згідно з
Порядком здійснення
архітектурно-будівельного контролю,
затвердженим постановою Кабінету
Міністрів України від 23.05.2011 року № 553,
на підставі вимоги прокуратури
Ширяївського району, яка надійшла
листом з прокуратури Одеської області
05.05.2014 року № 07/1/1-1737 вих. 14 проведена
позапланова перевірка дотримання
вимог законодавства у сфері
містобудівної діяльності, державних
будівельних норм, стандартів і правил
гром. ОСОБА_1, а саме об'єкта
будівництва: реконструкція частини
виробничої бази з добудовою балкону в
двух рівнях по АДРЕСА_1.

За результатами проведеної перевірки
посадовою особою відповідача було
складено акт перевірки дотримання
вимог законодавства у сфері
містобудівної діяльності, будівельних
норм і правил від 29.05.2014 року (а.с. 7).

А саме, як вбачається з висновку акту,
за результатами перевірки встановлено
наступне: «…на земельній ділянці за
вказаною вище адресою розміщена
виробнича база з допоміжними
приміщеннями, яка збудована в 1960 році
згідно з технічним паспортом
виготовленим Ширяївським бюро
технічної інвентаризації 23.02.2007 року №
б/н. 07 вересня 2001 року Ширяївська
райспоживспілка передала у власність
приміщення виробничої бази гром.
ОСОБА_1 Договір купівлі-продажу від
07.09.2001 року, серія АЕВ № 641721. 26 травня 2005
року Ширяївською селищною радою
укладено договір оренди на земельну
ділянку в розмірі 0,844 га на 49 років з
гром. ОСОБА_1 Громадянином ОСОБА_1
проведено виконання будівельних робіт
з реконструкції частини виробничої
бази з добудовою балкону в двух рівнях.
Категорія складності об'єкта на
підставі класу наслідків такого
об'єкта будівництва, відповідно до
додатку «М» ДБН А. 2.2-3-2012. «Склад та
зміст проектної документації на
будівництво», ДБН В.1.2-14-2009 «Загальні
принципи забезпечення надійності та
конструктивної безпеки будівель,
споруд, будівельних конструкцій та
основ», ДСТУ-Н Б В. 1.2-16:2013 «Визначення
класу наслідків (відповідальності) та
категорії складності об'єктів
будівництва», Постанови КМУ від 27
квітня 2011 p. № 557 «Про затвердження
Порядку віднесення об'єктів
будівництва до IV і V категорій
складності» встановлено як II.
Реконструкція частини виробничої бази
з добудовою балкону в двух рівнях
проведено без документів, що надають
право на виконання будівельних робіт,
чим порушено, п.2 ч. 1 ст.34 Закону України
«Про регулювання містобудівної
діяльності» (а.с. зв. 7).

Також головним державним інспектором
інспекційного відділу № 2
інспекційного управління в Одеській
області Інспекції ДАБК в Одеській
області Кузьмінською Н.І. 29.05.2014 року
стосовно ОСОБА_1 складено протокол про
адміністративне правопорушення, яким
виявлено аналогічні, що й у акті
перевірки порушення, відповідальність
за які передбачена ч. 7 ст. 96 Кодексу
України про адміністративні
правопорушення (а.с. 9-10).

Розгляд справи про правопорушення у
сфері містобудівної діяльності (згідно
інформації, що міститься у протоколі
від 29.05.2014 року) призначено на 06.06.2014
року о 12:00 годині в приміщенні
Інспекції ДАБК в Одеській області.

За результатами перевірки головним
державним інспектором інспекційного
відділу № 2 інспекційного управління в
Одеській області Інспекції ДАБК в
Одеській області Кузьмінською Н.І.
29.05.2014 року відповідно до ст.41 Закону
України «Про регулювання
містобудівної діяльності» та Порядку
здійснення державного
архітектурно-будівельного контролю,
затвердженого постановою Кабінету
Міністрів України від 23 травня 2014 року
№ 553 видано ОСОБА_1 припис про усунення
порушення вимог законодавства у сфері
містобудівної діяльності в термін до
29.05.2014 року шляхом набуття права на
виконання будівельних робіт з
реконструкції частини виробничої бази
з добудовою балкону в двух рівнях по
вищевказаній адресі або приведення
земельної ділянки до первинного стану
(знесення) (а.с. 8).

Не погодившись із зазначеним приписом,
позивач звернувся до суду з вимогою про
його скасування.

Вирішуючи спір по суті, суд, керуючись
законодавством у сфері містобудівної
діяльності, частиною 1 статті 9 Кодексу
адміністративного судочинства
України, якою встановлено, що суд при
вирішенні справи керується принципом
законності, відповідно до якого органи
державної влади, органи місцевого
самоврядування, їхні посадові і
службові особи зобов'язані діяти лише
на підставі, в межах повноважень та у
спосіб, що передбачені Конституцією та
законами України, виходить з того, що
оскільки позивачем як спосіб захисту
порушеного права обрано оскарження
рішення суб'єкта владних повноважень,
Одеський окружний адміністративний
суд досліджуючи надані сторонами
докази повинен встановити
відповідність спірного припису
чинному законодавству.

Відповідно до Конституції України
кожному гарантується право на
оскарження в суді рішень, дій, чи
бездіяльності органів державної влади,
місцевого самоврядування, посадових і
службових осіб.

Відповідно до частини 2 статті 19
Конституції України органи державної
влади та органи місцевого
самоврядування, їх посадові особи
зобов'язані діяти лише на підставі, в
межах повноважень та у спосіб, що
передбачені Конституцією та законами
України.

Так, відповідно до частини 3 статті 2
Кодексу адміністративного судочинства
України У справах щодо оскарження
рішень, дій чи бездіяльності суб'єктів
владних повноважень адміністративні
суди перевіряють, чи прийняті (вчинені)
вони: 1) на підставі, у межах повноважень
та у спосіб, що передбачені
Конституцією та законами України; 2) з
використанням повноваження з метою, з
якою це повноваження надано; 3)
обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх
обставин, що мають значення для
прийняття рішення (вчинення дії); 4)
безсторонньо (неупереджено); 5)
добросовісно; 6) розсудливо; 7) з
дотриманням принципу рівності перед
законом, запобігаючи несправедливій
дискримінації; 8) пропорційно, зокрема з
дотриманням необхідного балансу між
будь-якими несприятливими наслідками
для прав, свобод та інтересів особи і
цілями, на досягнення яких спрямоване
це рішення (дія); 9) з урахуванням права
особи на участь у процесі прийняття
рішення; 10) своєчасно, тобто протягом
розумного строку.

Зазначені критерії є вимогами для
суб'єкта владних повноважень, який
приймає відповідне рішення, вчиняє дії
чи допускається бездіяльності.

Враховуючи завдання адміністративного
судочинства, яке, зокрема, полягає у
поновленні судом порушених
суб'єктивних прав юридичних осіб,
адміністративний суд виходить з того,
що він не уповноважений вирішувати
питання про скасування актів
перевірки, складених суб'єктом владних
повноважень, але при вирішенні спору
про оскарження рішення суб'єкта
владних повноважень суд повинен
з'ясувати усі обставини по справі,
зокрема, підстави та порядок
проведення перевірок, дослідити
вчинені відповідачем дії та їх
відповідність закону, перевірити
порядок прийняття актів, та винесених
на підставі них рішень, тощо. Згідно
вимог ст. 8 КАС України, суд при
вирішенні справи керується принципом
верховенства права та ст. 9 КАС України,
якою передбачено, що суд вирішує справи
на підставі Конституції та Законів
України.

Інспекція державного
архітектурно-будівельного контролю в
Одеській області - територіальний
орган Державної
архітектурно-будівельної інспекції
України утворена відповідно до
постанови Кабінету Міністрів України
від 23.05.2011 р. № 549 та діє з 08.06.2011 року
замість Інспекції державного
архітектурно-будівельного контролю в
Одеській області, яка діяла у системі
Міністерства регіонального розвитку
та будівництва.

Свої повноваження Державна
архітектурно-будівельна інспекція
України здійснює безпосередньо через
свої територіальні органи - інспекції
державного архітектурно-будівельного
контролю в Автономній Республіці Крим,
областях, містах Києві та Севастополі.

Відповідно до ст. 6 Закону України «Про
регулювання містобудівної
діяльності», Інспекція державного
архітектурно-будівельного контролю в
Одеській області здійснює управління в
сфері містобудівної діяльності в межах
Одеської області.

Таким чином, Інспекція державного
архітектурно-будівельного контролю в
Одеській області наділена
відповідними повноваженнями щодо
здійснення державного-архітектурно
будівельного контролю в межах Одеської
області.

Законом України «Про основні засади
державного нагляду (контролю) у сфері
господарської діяльності» № 877-V від
05.04.2007 року визначені правові та
організаційні засади, основні принципи
і порядок здійснення державного
нагляду (контролю) у сфері
господарської діяльності,
повноваження органів державного
нагляду (контролю), їх посадових осіб і
права, обов'язки та відповідальність
суб'єктів господарювання під час
здійснення державного нагляду
(контролю).

Згідно з ст. 1 цього Закону державний
нагляд (контроль) - діяльність
уповноважених законом центральних
органів виконавчої влади, їх
територіальних органів, державних
колегіальних органів, самоврядування
(далі - органи державного нагляду
(контролю)) в межах повноважень,
передбачених законом, щодо виявлення
та запобігання порушенням вимог
законодавства суб'єктами
господарювання та забезпечення
інтересів суспільства, зокрема
належної якості продукції, робіт та
послуг, прийнятного рівня небезпеки
для населення, навколишнього
природного середовища.

Згідно з ч. 2 ст. 8 Закону України «Про
основні засади державного нагляду
(контролю) у сфері господарської
діяльності» №877-V органи державного
нагляду (контролю) та їх посадові особи
під час здійснення заходів державного
нагляду (контролю) зобов'язані повно,
об'єктивно та неупереджено здійснювати
державний нагляд (контроль) у межах
повноважень, передбачених законом.

Як встановлено ст. 41 Закону України
«Про регулювання містобудівної
діяльності» державний
архітектурно-будівельний контроль -
сукупність заходів, спрямованих на
дотримання вимог законодавства у сфері
містобудівної діяльності, будівельних
норм, державних стандартів і правил.
Державний архітектурно-будівельний
контроль здійснюється органами
державного архітектурно-будівельного
контролю в порядку, встановленому
Кабінетом Міністрів України.

Частиною 2 пункту 1 Порядку здійснення
державного архітектурно-будівельного
контролю, затвердженого постановою
Кабінету Міністрів України від 23.05.2011
року № 553 (надалі - Порядок № 553)
закріплено, що Державний
архітектурно-будівельний контроль
здійснюється Держархбудінспекцією та
її територіальними органами (далі -
інспекції).

Пунктом 3 Порядку № 553 встановлено, що
державний архітектурно-будівельний
контроль здійснюється посадовими
особами інспекцій відповідно до їх
посадових інструкцій та
функціональних повноважень.

Відповідно до п. 5 Порядку № 533
Державний архітектурно-будівельний
контроль здійснюється за
територіальним принципом (у межах
областей) у порядку проведення
планових та позапланових перевірок.

Згідно до п. п. 7, 9 Порядку № 533
позаплановою перевіркою вважається
перевірка, яка не передбачена планом
роботи інспекції. Підставами для
проведення позапланової перевірки є:
звернення фізичних чи юридичних осіб
про порушення суб'єктом містобудування
вимог містобудівного законодавства.
Під час проведення позапланової
перевірки посадова особа інспекції
зобов'язана пред'явити службове
посвідчення та направлення для
проведення позапланової перевірки.
Державний архітектурно-будівельний
контроль здійснюється у присутності
суб'єктів містобудування або їх
представників, які будують або
збудували об'єкт будівництва.

Відповідно до п.п. 17-19 Порядку № 533 у
разі виявлення порушень вимог
законодавства у сфері містобудівної
діяльності, крім акта перевірки,
складається протокол разом з приписом
усунення порушення вимог
законодавства у сфері містобудівної
діяльності, будівельних норм,
державних стандартів і правил або
приписом про зупинення підготовчих та
будівельних робіт, які виконуються без
повідомлення, реєстрації декларації
про початок їх виконання або дозволу на
виконання будівельних робіт (далі -
припис). Акт перевірки складається у
двох примірниках. Один примірник
надається суб'єкту містобудування,
щодо якого здійснюється державний
архітектурно-будівельний контроль, а
другий залишається в інспекції. Акт
перевірки підписується посадовою
особою інспекції, яка провела
перевірку та суб'єктом містобудування,
щодо якого здійснюється державний
архітектурно-будівельний контроль.
Припис складається у двох примірниках.
Один примірник припису залишається в
інспекції, а інший надається суб'єкту
містобудування, щодо якого
здійснюється державний
архітектурно-будівельний контроль.
Припис підписується посадовою особою
інспекції, яка провела перевірку.

Відповідно до п. 22 Порядку № 533
постанова про накладення штрафу
складається у трьох примірниках.
Перший примірник постанови у триденний
строк після її прийняття вручається
під розписку суб'єкту містобудування
(керівнику або уповноваженому
представнику суб'єкта містобудування)
або надсилається рекомендованим
листом з повідомленням, про що робиться
запис у справі. Два примірники
залишаються в інспекції, яка наклала
штраф.

Статтею 6 Закону України №877
встановлено, що підставами для
здійснення позапланових заходів є:

- подання суб'єктом господарювання
письмової заяви до відповідного органу
державного нагляду (контролю) про
здійснення заходу державного нагляду
(контролю) за його бажанням;

- виявлення та підтвердження
недостовірності даних, заявлених у
документах обов'язкової звітності,
поданих суб'єктом господарювання;
перевірка виконання суб'єктом
господарювання приписів, розпоряджень
або інших розпорядчих документів щодо
усунення порушень вимог законодавства,
виданих за результатами проведення
планових заходів органом державного
нагляду (контролю);

- звернення фізичних та юридичних
осіб про порушення суб'єктом
господарювання вимог законодавства.
Позаплановий захід у цьому разі
здійснюється тільки за наявності згоди
центрального органу виконавчої влади
на його проведення;

- неподання у встановлений термін
суб'єктом господарювання документів
обов'язкової звітності без поважних
причин, а також письмових пояснень про
причини, які перешкоджали поданню
таких документів;

- настання аварії, смерті
потерпілого внаслідок нещасного
випадку або професійного захворювання,
що було пов'язано з діяльністю суб'єкта
господарювання.

Під час проведення позапланового
заходу з'ясовуються лише ті питання,
необхідність перевірки яких стала
підставою для здійснення цього заходу,
з обов'язковим зазначенням цих питань у
посвідченні (направленні) на
проведення державного нагляду
(контролю).

Відповідно до ч. 4 ст. 5 Закону України №
877 органи державного нагляду (контролю)
здійснюють планові заходи з державного
нагляду (контролю) за умови письмового
повідомлення суб'єкта господарювання
про проведення планового заходу не
пізніш як за десять днів до дня
здійснення цього заходу.

Повідомлення повинно містити: дату
початку та дату закінчення здійснення
планового заходу; найменування
юридичної особи або прізвище, ім'я та по
батькові фізичної особи-підприємця,
щодо діяльності яких здійснюється
захід; найменування органу державного
нагляду (контролю).

Повідомлення надсилається
рекомендованим листом чи
телефонограмою за рахунок коштів
органу державного нагляду (контролю)
або вручається особисто керівнику чи
уповноваженій особі суб'єкта
господарювання під розписку.

Згідно з ч. 1 ст.7 Закону України №877 для
здійснення планового або
позапланового заходу орган державного
нагляду (контролю) видає наказ, який має
містити найменування суб'єкта
господарювання, щодо якого буде
здійснюватися захід, та предмет
перевірки.

Відповідно до ч. 2 ст. 7 Закону України №
877 на підставі наказу оформляється
посвідчення (направлення) на
проведення заходу, яке підписується
керівником або заступником керівника
органу державного нагляду (контролю)
(із зазначенням прізвища, ім'я та по
батькові) і засвідчується печаткою.

Відповідно ч. 5 ст. 7 Закону України №877
перед початком здійснення заходу
посадові особи органу державного
нагляду (контролю) зобов'язані
пред'явити керівнику суб'єкта
господарювання або уповноваженій ним
особі посвідчення (направлення) та
службове посвідчення, що засвідчує
посадову особу органу державного
нагляду (контролю), і надати суб'єкту
господарювання копію посвідчення
(направлення). Посадова особа органу
державного нагляду (контролю) без
посвідчення (направлення) на
здійснення заходу та службового
посвідчення не має права здійснювати
державний нагляд (контроль) суб'єкта
господарювання.

Суб'єкт господарювання має право не
допускати посадових осіб органу
державного нагляду (контролю) до
здійснення заходу, якщо вони не
пред'явили документів, передбачених
цією статтею.

Статтею 10 Закону України № 877
передбачено, що суб'єкт господарювання
під час здійснення державного нагляду
(контролю) має право не допускати
посадових осіб органу державного
нагляду (контролю) до здійснення
державного нагляду (контролю), якщо
посадова особа органу державного
нагляду (контролю) не надала копії
документів, передбачених цим Законом,
або якщо надані документи не
відповідають вимогам цього Закону.

Відповідно до п. 5 Порядку № 533
Державний архітектурно-будівельний
контроль здійснюється за
територіальним принципом (у межах
областей) у порядку проведення
планових та позапланових перевірок.

Згідно до п. п. 7, 9 Порядку № 533
позаплановою перевіркою вважається
перевірка, яка не передбачена планом
роботи інспекції. Підставами для
проведення позапланової перевірки є:
звернення фізичних чи юридичних осіб
про порушення суб'єктом містобудування
вимог містобудівного законодавства.
Під час проведення позапланової
перевірки посадова особа інспекції
зобов'язана пред'явити службове
посвідчення та направлення для
проведення позапланової перевірки.
Державний архітектурно-будівельний
контроль здійснюється у присутності
суб'єктів містобудування або їх
представників, які будують або
збудували об'єкт будівництва.

З вищевикладеного вбачається, що
Інспекція державного
архітектурно-будівельного контролю в
Одеській області при здійсненні
перевірки повинна дотримуватись
відповідного порядку здійснення цієї
перевірки.

Разом з тим, судом встановлено, що в
порушення вищезазначених вимог
законодавства, перевірка дотримання
громадянином ОСОБА_1 вимог
законодавства у сфері містобудівної
діяльності, будівельних норм,
державних стандартів і правил
проводилася без повідомлення позивача
про її проведення, без його особистої
участі. Наказ Інспекції державного
архітектурно-будівельного контролю в
Одеській області про проведення
позапланової перевірки позивача не
видавався, направлення на проведення
перевірки громадянину ОСОБА_1 не
пред'являлося.

Пунктом 11 ст. 4 Закону України № 877
встановлено, що плановий чи
позаплановий захід повинен
здійснюватися у присутності керівника
або його заступника, або уповноваженої
особи суб'єкта господарювання.

Відповідно до пункту 9 Порядку №553
Державний архітектурно-будівельний
контроль здійснюється у присутності
суб'єктів містобудування або їх
представників, які будують або
збудували об'єкт будівництва.

Як вбачається з акту, вищезазначена
позапланова перевірка проводилась з
питань дотримання вимог законодавства
у сфері містобудівної діяльності,
будівельних норм, державних стандартів
і правил громадянином ОСОБА_1, а саме як
фізичної особи, проте судом
встановлено, що в супереч зазначених
вимог, громадянин ОСОБА_1 у проведенні
відповідачем перевірки не приймав, про
що, зокрема, свідчить відсутність
відомостей про документ на підставі
якого було встановлено його особу.
Складені акт перевірки дотримання
вимог законодавства у сфері
містобудівної діяльності, державних
будівельних норм, стандартів і правил
від 29.05.2014 року, припис про усунення
порушення вимог законодавства у сфері
містобудівної діяльності, будівельних
норм, державних стандартів і правил від
29.05.2014 року та протокол про
адміністративне правопорушення від
29.05.2014 року отримано поштою.

Відповідно до пунктів 15, 16 Порядку № 553
форми актів та інших документів, які
складаються під час або за
результатами здійснення державного
архітектурно-будівельного контролю,
затверджуються Мінрегіоном.

За результатами державного
архітектурно-будівельного контролю
посадовою особою інспекції
складається акт перевірки відповідно
до вимог, установлених цим Порядком.

Натомість, ані акт від 29.05.2014 року, ані
протокол від 29.05.2014 року, ані припис не
відповідають затвердженим Мінрегіоном
форм та вимогам, які до них
пред'являються.

Так на бланку акту перевірки
дотримання вимог законодавства у сфері
містобудівної діяльності, державних
будівельних норм, стандартів і правил в
графі «підстава проведення перевірки»
не зазначено номеру та дати винесення
наказу про проведення позапланової
перевірки, не зазначено даних
направлення, необхідного для
проведення перевірки відповідно до
пункту 7 Порядку № 553, так само як не
зазначено ані номера, ані дати.

Судом також встановлено, що 06.06.2014 року
Інспекцією ДАБК в Одеській області
було винесено постанову № 284 про
закриття справи про адміністративне
правопорушення, в якій, зокрема,
зазначено, що під час розгляду справи
06.06.2014 року встановлено, що на момент
перевірки та складання протоколу 29.05.2014
року, порушник - ОСОБА_1 не надав
будь-які документи, які підтверджують
рік реконструкції виробничої бази та
будівництво двоповерхового балкону за
адресою: АДРЕСА_1, а свідки розписались
в акті перевірки без зауважень, чим
підтвердили виявлені обставини. На
момент розгляду справи 06.06.2014 року
представником гр. ОСОБА_1 ОСОБА_4 надано
до Інспекції документи, які
спростовують вчинення гр. ОСОБА_1
порушення, передбаченого ч. 7 ст. 96
КУпАП. Також надано довідку
Ширяївської селищної ради від 06.06.2014
року № 499 згідно якої вбачається, що
будівельні роботи проводились в 2008-2009
роках (а.с. 12-13).

Частиною 2 ст. 71 Кодексу
адміністративного судочинства України
передбачено, що в адміністративних
справах про протиправність рішень, дій
чи бездіяльність суб'єкта владних
повноважень обов'язок щодо доказування
правомірності свого рішення, дії чи
бездіяльності покладається на
відповідача, якщо він заперечує проти
адміністративного позову.

Отже, обов'язок доведення обставин, які
стали підставами для прийняття
спірного акту індивідуальної дії
покладено на Інспекцію державного
архітектурно-будівельного контролю в
Одеській області.

Відповідач не довів суду правомірність
прийнятого ним рішення.

У відповідності із ст. 70 КАС України
належними є докази, які містять
інформацію щодо предмету доказування.
Суд не бере до розгляду докази, які не
стосуються предмету доказування.
Сторони мають право обґрунтовувати
належність конкретного доказу для
підтвердження їхніх вимог або
заперечень. Згідно ст. 86 цього Кодексу,
суд оцінює докази, які є у справі, за
своїм внутрішнім переконанням, що
ґрунтується на їх безпосередньому,
всебічному, повному та об'єктивному
дослідженні.

Таким чином, на підставі ст. 10 КАС
України, згідно якої, усі учасники
адміністративного процесу є рівними та
ст. 11 КАС України, згідно якої розгляд і
вирішення справ у адміністративних
судах здійснюється на засадах
змагальності сторін та свободи в
наданні ними доказів, з'ясувавши
обставини у справі; перевіривши всі
доводи і заперечення сторін та надавши
правову оцінку всім наданим сторонами
на час розгляду справи доказам, суд
дійшов висновку, що позовні вимоги
обґрунтовані, підтверджені
матеріалами справи, у зв'язку з чим
підлягають задоволенню.

На підставі викладеного, керуючись
статтями 7, 8, 9, 10, 11, 71, 158-163 Кодексу
адміністративного судочинства
України, -

П О С Т А Н О
В И В:

Адміністративний позов ОСОБА_1 до
Інспекції державного
архітектурно-будівельного контролю в
Одеській області про скасування
припису про усунення порушення вимог
законодавства у сфері містобудівної
діяльності, будівельних норм,
державних стандартів і правил від
29.05.2014 року - задовольнити.

Визнати протиправним та скасувати
припис про усунення порушення вимог
законодавства у сфері містобудівної
діяльності, будівельних норм,
державних стандартів і правил від
29.05.2014 року.

Постанова суду набирає законної сили
після закінчення строку на подання
апеляційної скарги. Якщо апеляційну
скаргу не буде подано в строк,
встановлений ст. 186 КАС України,
постанова суду набирає законної сили
після закінчення цього строку. У разі
подання апеляційної скарги постанова,
якщо її не скасовано, набирає законної
сили після розгляду справи апеляційним
судом.

Постанова суду може бути оскаржена до
Одеського апеляційного
адміністративного суду шляхом подачі
апеляційної скарги до Одеського
окружного адміністративного суду
протягом десяти днів з дня отримання
копії постанови.

Повний текст постанови складений та
підписаний суддею 06 жовтня 2014 року.

Суддя
С.О. Cтефанов