Справа № 820/3173/13-а
Суддя: Голяшкін О.В.
Дата ухвалення: 2014-09-10 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ВИЩИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД УКРАЇНИ
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

"10" вересня 2014 р. м.Київ
К/800/53246/13

Вищий адміністративний суд України у
складі колегії суддів:

головуючий суддя Голяшкін
О.В. (доповідач),

судді Заяць В.С.,

Стрелець Т.Г.,

секретар судового засідання -
Загородня М.О.,

за участю представника позивача -
Жирного О.С.,

розглянувши у відкритому судовому
засіданні касаційну скаргу Інспекції
державного архітектурно-будівельного
контролю у Харківській області на
постанову Харківського апеляційного
адміністративного суду від 09 жовтня 2013
року у справі за позовом Публічного
акціонерного товариства «УКРТРАНСГАЗ»
в особі філії Управління магістральних
газопроводів «Харківтрансгаз» до
Інспекції державного
архітектурно-будівельного контролю у
Харківській області про скасування
постанови, -

ВСТАНОВИВ:

У квітні 2013 року Публічне акціонерне
товариство «УКРТРАНСГАЗ» в особі філії
Управління магістральних газопроводів
«Харківтрансгаз» звернулося до суду
з позовом до Інспекції державного
архітектурно-будівельного контролю у
Харківській області, у якому просило
скасувати постанову від 28 березня 2013
року №500-П про накладення штрафу у
розмірі 1032300 грн.

Постановою Харківського окружного
адміністративного суду від 21 травня 2013
року відмовлено у задоволенні
адміністративного позову.

При винесенні рішення суд першої
інстанцій виходив із правомірності
оскаржуваної постанови, при винесенні
якої відповідач діяв у межах наданих
повноважень та відповідно до вимог
чинного законодавства.

Постановою Харківського апеляційного
адміністративного суду від 09 жовтня 2013
року задоволено апеляційну скаргу
позивача; скасовано постанову
Харківського окружного
адміністративного суду від 21 травня 2013
року; прийнято нову постанову, якою
позовні вимоги задоволені, скасовано
постанову Інспекції державного
архітектурно-будівельного контролю у
Харківській області від 28 березня 2013
року №500-П.

Приймаючи рішення про скасування
постанови інспекції про накладення
штрафу за правопорушення у сфері
містобудівної діяльності, суд
апеляційної інстанції зазначив, що
відповідачем не було доведено, що
позивач навів недостовірні дані у акті
готовності об'єкту до експлуатації, а
тому підстави для застосування
відповідальності за порушення п.9
Порядку прийняття в експлуатацію
закінчених будівництвом об'єктів,
затвердженого постановою КМУ від 13
квітня 2011 року №461, ч.1 ст.9 Закону
України «Про архітектурну діяльність
та абз.1 п.2 ст.39 Закону України «Про
регулювання містобудівної діяльності»
відсутні.

Не погоджуючись із рішенням суду
апеляційної інстанції, Інспекція
державного архітектурно-будівельного
контролю у Харківській області
звернулася до Вищого
адміністративного суду України з
касаційною скаргою, в якій, посилаючись
на порушення норм процесуального та
матеріального права, просить скасувати
постанову Харківського апеляційного
адміністративного суду від 09 жовтня 2013
року, ухвалити нове рішення, яким у
задоволенні позовних вимог відмовити у
повному обсязі.

Заслухавши доповідача, пояснення
представника позивача, обговоривши
доводи касаційної скарги, перевіривши
правильність застосування судами норм
матеріального та процесуального права,
колегія суддів вважає, що касаційна
скарга підлягає задоволенню частково з
наступних підстав.

Як встановлено ч.2 ст.19 Конституції
України, органи державної влади
зобов'язані діяти лише на підставі, в
межах повноважень та у спосіб, що
передбачені Конституцією та Законами
України.

Правові та організаційні основи
містобудівної діяльності визначені
Законом України «Про регулювання
містобудівної діяльності» (далі також
Закон № 3038-VI).

Відповідно до ч.ч.1-3 ст.41 Закону № 3038-VI
державний архітектурно-будівельний
контроль - сукупність заходів,
спрямованих на дотримання вимог
законодавства у сфері містобудівної
діяльності, будівельних норм,
державних стандартів і правил;
державний архітектурно-будівельний
контроль здійснюється інспекціями
державного архітектурно-будівельного
контролю в порядку, встановленому
Кабінетом Міністрів України; орган
державного архітектурно-будівельного
контролю розглядає відповідно до
закону справи про правопорушення у
сфері містобудівної діяльності.

Постановою Кабінету Міністрів України
від 23 травня 2011 року №553 затверджений
Порядок здійснення державного
архітектурно-будівельного контролю
(Порядок № 553), який визначає процедуру
здійснення заходів, спрямованих на
дотримання вимог законодавства у сфері
містобудівної діяльності, будівельних
норм, державних стандартів і правил та
ліцензійних умов провадження
господарської діяльності, пов'язаної з
будівництвом об'єкта архітектури, який
за складністю
архітектурно-будівельного рішення та
(або) інженерного обладнання належить
до IV і V категорії складності (п.1
Порядку).

Відповідно до п.7 Порядку №553 підставою
для проведення позапланової перевірки
є зокрема необхідність проведення
перевірки достовірності даних,
наведених у повідомленні та декларації
про початок виконання підготовчих
робіт, повідомленні та декларації про
початок виконання будівельних робіт,
декларації про готовність об'єкта до
експлуатації, протягом трьох місяців з
дня подання зазначених документів.

Згідно п.25 Порядку прийняття в
експлуатацію закінчених будівництвом
об'єктів, затвердженого постановою
Кабінету Міністрів України від 13
квітня 2011 року № 461 «Питання прийняття
в експлуатацію закінчених
будівництвом об'єктів» (Порядок № 461),
інспекція приймає подані замовником
заяву і акт готовності об'єкта до
експлуатації та з метою визначення
відповідності об'єкта проектній
документації, вимогам державних
будівельних норм, стандартів і правил
проводить відповідну перевірку.
Проведення перевірки на об'єкті
розпочинається не пізніше ніж на
третій робочий день після реєстрації
заяви і не може тривати більш як чотири
робочих дні. Інспекція під час
проведення перевірки має право
відбирати зразки продукції, призначати
експертизу, одержувати проектну і
виконавчу документацію, визначені
державними будівельними нормами,
стандартами і правилами, інші
документи, матеріали, відомості,
довідки та пояснення з питань, що
виникають, та залучати у разі потреби
установи, організації, державні органи.

Згідно ч.4 ст.41 Закону № 3038-VI, п.11 Порядку
№ 553 посадові особи органів державного
архітектурно-будівельного контролю
під час перевірки мають право: складати
протоколи про вчинення правопорушень,
акти перевірок та накладати штрафи
відповідно до закону; видавати
обов'язкові для виконання приписи щодо
усунення порушення вимог
законодавства у сфері містобудівної
діяльності, будівельних норм,
державних стандартів і правил;
проводити перевірку відповідності
виконання підготовчих та будівельних
робіт вимогам будівельних норм,
державних стандартів і правил,
затвердженим проектним вимогам,
рішенням, технічним умовам,
своєчасності та якості проведення
передбачених нормативно-технічною і
проектною документацією зйомки,
замірів, випробувань, а також ведення
журналів робіт, наявності у
передбачених законодавством випадках
паспортів, актів та протоколів
випробувань, сертифікатів та іншої
документації.

Як встановлено судами попередніх
інстанцій, 17 грудня 2012 року позивачем
до Інспекції ДАБК у Харківській
області подано заяву про прийняття в
експлуатацію закінченого будівництвом
об'єкта та видачу сертифіката, та акт
готовності об'єкта «Розширення
Кегичівського підземного сховища газу
(підключення шлейфів та
інгібіторопроводів)» до експлуатації.

Інспекцією ДАБК проведена позапланова
перевірка дотримання вимог
законодавства у сфері містобудівної
діяльності, будівельних норм,
державних стандартів і правил УМГ
«Харківтрансгаз» ДК «Укртрансгаз» НАК
«Нафтогаз України» на об'єкті
будівництва «Розширення Кегичівського
підземного сховища газу (підключення
шлейфів та інгібіторопроводів)», за
результатами перевірки складений акт
від 12 березня 2013 року №500-А, згідно
якого виявлено порушення
містобудівного законодавства та
встановлено, що на об'єкті:

- не виконані роботи з влаштування
навісів над надземною металевою
вертикальною ємкістю об'ємом 4 куб.м. та
над існуючою надземною горизонтальною
ємкістю об'ємом 50 куб.м., які
передбачені пп.4.4.1 п.4.4 розділу 4
робочого проекту «Розширення
Кегичівського підземного сховища газу
(підключення шлейфів та
інгібіторопроводів) (11.1114/РП.1-ПЗ)»;

- не виконані роботи з влаштування
систем зв'язку, охоронної та пожежної
сигналізації, які передбачені
розділами 8, 9, 10 Проекту;

- не виконані роботи з огрунтовки
бокових поверхонь фундаменту під
витяжні свічі та їх фарбування;

- не виконані роботи з благоустрою по
периметру території установки подачі
інгібітору, а саме: щодо планування
території, влаштування газонів та
огородження (частково), які передбачені
п.2.5 розділу 2 Проекту.

На підставі акту перевірки
відповідачем 13 березня 2013 року
складено протокол про правопорушення у
сфері містобудівної діяльності, припис
№ 500 Пр про усунення порушення вимог
законодавства у сфері містобудівної
діяльності, будівельних норм,
державних стандартів і правил, а 28
березня 2013 року винесено постанову
№500-П про накладення штрафу за
правопорушення у сфері містобудівної
діяльності, якою позивача визнано
винним у вчиненні правопорушення,
передбаченого п.6 ч.2 ст.2 Закону України
«Про відповідальність за
правопорушення у сфері містобудівної
діяльності», та накладено штраф у сумі
1032300 грн.

Відповідно до ст.9 Закон України «Про
архітектурну діяльність» будівництво
(нове будівництво, реконструкція,
реставрація, капітальний ремонт)
об'єкта архітектури здійснюється
відповідно до затвердженої проектної
документації, державних стандартів,
норм і правил у порядку, визначеному
Законом України «Про регулювання
містобудівної діяльності».

Як встановлено п.9 Порядку № 461, на
об'єкті повинні бути виконані всі
передбачені проектною документацією
згідно із державними будівельними
нормами, стандартами і правилами
роботи, а також змонтоване і
випробуване обладнання.

Відповідно до п.4.10 ДБН А.2.2-3-2012 «Склад та
зміст проектної документації на
будівництво» проектна документація
має бути виготовлена з урахуванням
усіх нормативних актів та документів,
чинних на час її передачі у
виробництво. Проектна документація на
будинки, будівлі та споруди, побудовані
повністю або частково відповідно до
затвердженого проекту, не підлягає
коригуванню у зв'язку з введенням нових
нормативних актів та документів, за
винятком випадків, коли це коригування
обумовлене підвищенням у нових
нормативних актах та документах вимог
безпеки, у тому числі щодо забезпечення
механічного опору та стійкості
(міцності), електро-, вибухо- та
пожежобезпечності об'єкта та
доступності для маломобільних груп
населення, для забезпечення яких
повинні бути виконані необхідні
будівельні роботи.

Якщо відповідно до рішення замовника
проекти будівництва, що затверджені
раніше, чи їх кошторисні частини
підлягають коригуванню, проведення їх
експертизи здійснюється відповідно до
Порядку затвердження проектів
будівництва і проведення їх
експертизи, затвердженого постановою
Кабінету Міністрів України від 11
травня 2011 року №560 (Порядок №560).

У п.16 Порядку №560 встановлено, що
повторна експертиза проекту
будівництва проводиться після його
коригування, якщо це призвело до зміни
проектних рішень, а також у разі, коли
це пов'язано із зміною державних
будівельних норм та вихідних даних
щодо проектування.

Відповідно до п.п.4.4.1 п.4.4 розділу 4
Проекту над надземною вертикальною
ємністю об'ємом 4 куб.м. передбачено
навіс з розмірами в плані 4,1 х 3,73 м,
висотою до низу несучих балок 6,3 м; над
існуючою надземною горизонтальною
ємністю об'ємом 50 куб.м. навіс з
розмірами в плані 11,6 х 5,1 м, висотою до
низу несучих балок 6,3 м.

Як встановлено відповідачем, роботи з
влаштування навісів не виконані,
коригування проектної документації
відповідно до вимог чинного
законодавства не проведено.

Посилання суду апеляційної інстанції
на погодження автором проекту змін
щодо відмови від стаціонарного
навісного покриття та висновки суду
про те, що у зв'язку із цим відбулася не
зміна проектного рішення, а його
скасування, колегія суддів визнає
необґрунтованими.

Відповідно до положень п.4.1.4 ДБН
«Положення про авторський нагляд за
будівництвом будинків і споруд»
допускається уточнення, зміна,
доповнення прийнятих раніше проектних
рішень без додаткових узгоджень з
метою досягнення більшої художньої
виразності, технічної і технологічної
досконалості об'єкта будівництва, якщо
ці зміни не суперечать вихідним даним
на проектування, чинним будівельним
нормам, експлуатаційної надійності,
економічним вимогам, не погіршують
техніко-економічні показники
затвердженої проектної документації.

Влаштування навісу над надземними
ємкостями має важливе значення для
захисту від нагрівання в теплий період
року сонячними променями, про що
зазначалося відповідачем. Крім цього,
як зміна проектного рішення, так і його
скасування, є коригуванням проекту
будівництва, у зв'язку з чим посилання
інспекції на положення п.16 Порядку №560
є правомірним.

Відповідно до п.1.17 ДБН А.3.1-5-2009
«Організація будівельного
виробництва» на кожному об'єкті
будівництва належить складати акти
індивідуального та комплексного
випробування устаткування, інженерних
систем, мереж і обладнання.

Перевіркою встановлений факт
невиконання робіт з влаштування систем
зв'язку, охоронної та пожежної
сигналізації, акти випробування та
пусконаладки обладнання та систем
відсутні.

Відповідно до п.4.5 розділу 4 Проекту
фундаменти та інші бетонні і
залізобетонні конструкції передбачені
з бетону на сульфатостійкому цементі
не нижче марки W6 за водонепроникністю.
Бокові поверхні залізобетонних і
бетонних конструкцій, які стикаються з
ґрунтом, та верх бетонної підготовки
захищаються гарячим бітумом за два
рази по бітумній ґрунтовці. Всі
металеві конструкції покриваються
емалевою фарбою ХВ-124 за три рази по
ґрунтуванню ГФ-021.

Відповідно до п.2.5 розділу 2 Проекту, по
периметру території установки подачі
інгібітору запроектовано паркан
висотою 2,00 м типу МЗВ серії 3.017-3 з
металевих сітчатих панелей по
залізобетонних стовпах; на вільній від
забудови території проектом
передбачено влаштування газонів на
шарі рослинного ґрунту 0,15 м.

Вказані роботи також виконані не були,
що підтверджується матеріалами
перевірки.

Акти здачі-приймання засобів охоронної
та пожежної сигналізації від 26
листопада 2012 року № 2, виконання робіт з
влаштування засобів зв'язку за грудень
2012 року № 9-1, випробування засобів
охоронної та пожежної сигналізації від
25 листопада 2012 року № 1, а також акти на
закриття прихованих робіт ґрунтування
бокових поверхонь фундаментів від 02
грудня 2012 року, здавання-приймання
огорожі від 20 листопада 2012 року,
здавання-приймання горизонтального
планування від 10 жовтня 2012 року, на
закриття прихованих робіт щодо висіву
газонів від 14 жовтня 2012 року, акти №№
11-2 та 2-6 за грудень 2012 року (форма №
КБ-2в) від 03 грудня 2012 року, на які
посилається суд апеляційної інстанції,
посадовими особами позивача ні при
проведенні перевірки, ні при розгляді
справи про правопорушення у сфері
містобудівної діяльності інспекції
надані не були, а їх наявність під час
розгляду справи судами не може бути
підставою для визнання
необґрунтованим та скасування
оскаржуваної постанови про накладення
штрафу за допущені правопорушення.

Відповідальність юридичних осіб та
фізичних осіб-підприємців (суб'єктів
містобудування) за правопорушення у
сфері містобудівної діяльності
встановлена Законом України «Про
відповідальність за правопорушення у
сфері містобудівної діяльності».

Згідно ст.1 вказаного Закону
правопорушеннями у сфері
містобудівної діяльності є
протиправні діяння (дії чи
бездіяльність) суб'єктів
містобудування - юридичних осіб та
фізичних осіб-підприємців, що призвели
до невиконання або неналежного
виконання вимог, установлених
законодавством, будівельними нормами,
державними стандартами і правилами.
Вчинення суб'єктами містобудування
правопорушень у сфері містобудівної
діяльності тягне за собою
відповідальність, передбачену цим та
іншими законами України.

Пунктом 6 ч.2 ст.2 Закону України «Про
відповідальність за правопорушення у
сфері містобудівної діяльності»
передбачена відповідальність
суб'єктів містобудування, які є
замовниками будівництва об'єктів, за
наведення недостовірних даних у акті
готовності об'єкта до експлуатації
щодо об'єктів V категорії складності у
вигляді штрафу у розмірі дев'ятисот
мінімальних заробітних плат.

За вказаними обставинами, з
урахуванням факту доведеності
вчинених позивачем порушень,
Інспекцією правомірно застосовані
положення Закону України «Про
відповідальність за правопорушення у
сфері містобудівної діяльності».

З огляду на викладене колегія суддів
погоджується з висновками суду першої
інстанції про відсутність підстав для
задоволення позовних вимог щодо
визнання протиправною та скасування
постанови Інспекції ДАБК у Харківській
області про накладення на позивача
штрафу за порушення у сфері
містобудівної діяльності, відповідач
при винесенні оскаржуваної постанови
діяв на підставі, у спосіб та у межах,
передбачених чинним законодавством
України.

Висновки суду апеляційної інстанції
про задоволення позову не відповідають
фактичним обставинам справи,
спростовуються наявними доказами,
належно, повно та об'єктивно
дослідженими і оціненими судом першої
інстанції.

У відповідності із ст.226 КАС України суд
касаційної інстанції скасовує судове
рішення суду апеляційної інстанції та
залишає в силі рішення суду першої
інстанції, яке ухвалено відповідно до
закону і скасоване або змінене
помилково.

Керуючись ст.ст.220, 221, 223, 226, 230, 231 Кодексу
адміністративного судочинства
України, суд, -

УХВАЛИВ:

Касаційну скаргу Інспекції державного
архітектурно-будівельного контролю у
Харківській області задовольнити
частково.

Постанову Харківського апеляційного
адміністративного суду від 09 жовтня 2013
року скасувати.

Постанову Харківського окружного
адміністративного суду від 21 травня 2013
року залишити в силі.

Ухвала набирає законної сили з
моменту проголошення і може бути
переглянута Верховним Судом України з
підстав, у строки та в порядку,
передбачених статтями 237 - 239-1 Кодексу
адміністративного судочинства
України.

Судді