Справа № 826/12589/14
Суддя: Келеберда В.І.
Дата ухвалення: 2014-10-07 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД міста
Каменєва 8, корпус 1П О С Т А Н О В А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
Окружний адміністративний суд міста
Києва у складі головуючого судді
Келеберди В.І. розглянувши у
письмовому провадженні
адміністративну справу
за позовом Публічного акціонерного
товариства "Акціонерна компанія
"Київводоканал" до Заступника
Київського міжрайонного екологічного
прокурора радника юстиції Матвійця В.В.
Київської міжрайонної екологічної
прокуратури про визнання протиправною
та скасування постанови
ОБСТАВИНИ СПРАВИ:
Публічне акціонерне товариство
«Акціонерне товариство «Київ
водоканал» звернулось до суду з
позовом до заступника Київського
міжрайонного прокурора радника
юстиції Матвійця В.В., Київської
міжрайонної прокуратури про визнання
протиправною та скасування постанови
від 08.07.2014 №39.
В обґрунтування позовних вимог
позивач зазначає, що оскаржену
постанову прийнято з перевищенням
повноважень, оскільки предметом
перевірки призначеної оскарженою
постановою є здійснення позивачем
господарської діяльності, що
призводить до порушення майнових прав
Фонду державного майна України ат
Київської міської ради. Проте,
відповідачі згідно наказу №3/2 гн від
04.10.2011 «Про особливості організації
діяльності органів прокуратури у
сферах охорони навколишнього
середовища та земельних відносин» не
наділені повноваженнями щодо
здійснення нагляду з питань здійснення
господарської діяльності.
Відповідачі - заступник
Київського міжрайонного прокурора
радника юстиції Матвієць В.В. та
Київська міжрайонна екологічна
прокуратура - явку уповноважених
представників в судове засідання не
забезпечили, письмових пояснень по
суті позовних вимог суду не надали.
Згідно з ч. 6 ст. 128 Кодексу
адміністративного судочинства
України, якщо немає перешкод для
розгляду справи у судовому засіданні,
але прибули не всі особи, які беруть
участь у справі, хоча і були належним
чином повідомлені про дату, час і місце
судового розгляду, суд має право
розглянути справу у письмовому
провадженні у різі відсутності потреби
заслухати свідка чи експерта.
Враховуючи, що представники позивача
не заперечували проти вирішення справи
в порядку письмово провадження,
оскільки відповідачі належним чином
повідомлені про час, дату та місце
судового вирішення справи в судове
засідання не прибули, а також з огляду
на відсутність потреби заслухати
свідка чи експерта, суд дійшов висновку
про доцільність розгляду справи в
порядку письмового провадження.
Судом на адресу відповідачів скеровано
запит про витребування матеріалів та
надано час для подання письмових
пояснень. 01.10.2014 відповідачем надано
суду витребувані матеріали.
Розглянувши подані сторонами
документи і матеріали, заслухавши
пояснення сторін, всебічно і повно
з'ясувавши всі фактичні обставини, на
яких ґрунтується позов, об'єктивно
оцінивши докази, які мають юридичне
значення для розгляду справи і
вирішення спору по суті, Окружний
адміністративний суд м. Києва,
Постановою від 08.07.2014 №39
заступника Київського міжрайонного
екологічного прокурора за результатом
вивчення стану законності з питань
водопостачання і водовідведення ПАТ
«АК «Київводоканал» за власною
ініціативою призначено проведення
перевірки в порядку нагляду за
додержанням і застосуванням законів
ПАТ «АК «Київводоконал» з питань
додержання вимог законів при
здійсненні господарської діяльності.
До перевірки залучено спеціалістів
Держфінінспекції у м. Києві.
Спірні правовідносини
врегульовано Законом України «Про
прокуратуру», наказом Генерального
прокурора України № 3/2гн від 04.10.2011,
Положенням про порядок проведення
органами прокуратури перевірок при
здійсненні нагляду за додержанням і
застосуванням законів, затвердженого
наказом Генерального прокурора
України від 12 листопада 2012 року № 111.
Відповідно до статті 121 Конституції
України та статті 5 Закону України «Про
прокуратуру» прокуратура України
становить єдину систему, на яку
покладаються функції: 1) підтримання
державного обвинувачення в суді, 2)
представництво інтересів громадянина
або держави в суді у випадках,
визначених законом, 3) нагляд за
додержанням законів органами, які
проводять оперативно-розшукову
діяльність, дізнання, досудове
слідство, 4) нагляд за додержанням
законів при виконанні судових рішень у
кримінальних справах, а також при
застосуванні інших заходів
примусового характеру, пов'язаних з
обмеженням особистої свободи громадян,
5) нагляд за додержанням прав і свобод
людини і громадянина, додержанням
законів з цих питань органами
виконавчої влади, органами місцевого
самоврядування, їх посадовими і
Згідно зі статтею 6 Закону України «Про
прокуратуру» органи прокуратури
України становлять єдину
централізовану систему, яку очолює
Генеральний прокурор України, з
підпорядкуванням нижчестоящих
прокурорів вищестоящим.
Систему органів прокуратури
становлять: Генеральна прокуратура
України, прокуратури Автономної
Республіки Крим, областей, міст Києва і
Севастополя (на правах обласних),
міські, районні, міжрайонні, районні в
містах, а також військові прокуратури.
У разі необхідності Генеральний
прокурор України може створювати
спеціалізовані прокуратури на правах
обласних, міських, районних та
міжрайонних прокуратур (стаття 13
Закону України «Про прокуратуру»).
Наказом Генерального прокурора
України № 173ш від 04.10.2011 створено
Дніпровську екологічну прокуратуру, в
структуру входить, зокрема, Київська
міжрайонна екологічна прокуратура.
Відповідно до пункту 8.1. наказу
Генерального прокурора України № 3/2гн
від 04.10.2011 «Про особливості організації
діяльності органів прокуратури у
сферах охорони навколишнього
природного середовища та земельних
відносин» міські, районні, міжрайонні
прокурори здійснюють нагляд у межах
адміністративно-територіальних
одиниць, за винятком об'єктів, щодо яких
правозахисну діяльність забезпечують
спеціалізовані прокуратури.
Дніпровський екологічний прокурор та
міжрайонні екологічні прокурори,
відповідно до пункту 8.4. наказу
Генерального прокурора України № 3/2гн
від 04.10.2011 «Про особливості організації
діяльності органів прокуратури у
сферах охорони навколишнього
природного середовища та земельних
відносин» віднесено правозахисну,
представницьку та іншу діяльність
здійснюють в межах річки Дніпро, її
водосховищ, Дніпровсько-Бузького
лиману, їх водоохоронних зон,
прибережних захисних смуг з питань:
водокористування та збереження вод
(забір, водопостачання, скиди), водних
живих ресурсів; додержання
законодавства про охорону водних
ресурсів при експлуатації
гідротехнічних та водогосподарських
об'єктів, насамперед підвищеної
небезпеки; надання у власність,
користування, вилучення, зміни
цільового призначення земель водного
фонду; додержання водоохоронного та
екологічного законодавства в
діяльності на зазначеній території
фізичних та юридичних осіб незалежно
від форм власності, підпорядкованості
та належності, а також суб'єктів
господарювання, які здійснюють скиди
безпосередньо у річку Дніпро, її
водосховища та Дніпровсько-Бузький
лиман; додержання законів у діяльності
органів виконавчої влади, місцевого
самоврядування, спеціально
уповноважених органів, які здійснюють
державний контроль, у цих сферах та на
об'єктах, що здійснюють скиди
безпосередньо у річку Дніпро, її
водосховища та Дніпровсько-Бузький
лиман; розгляду заяв і повідомлень про
підслідні органам прокуратури злочини
у сферах охорони довкілля та земельних
відносин, а також про злочини, вчинені
працівниками піднаглядних
правоохоронних органів, провадження
досудового слідства у вказаній
категорії кримінальних справ,
прокурорського нагляду та підтримання
державного обвинувачення у них;
нагляду, у межах компетенції, за
додержанням законів при прийманні,
реєстрації та вирішенні заяв і
повідомлень про вчинені злочини або ті,
що готуються, при провадженні
дослідчих перевірок,
оперативно-розшукової діяльності,
дізнання та досудового слідства
органами внутрішніх справ, Служби
безпеки та податкової міліції;
виконання антикорупційного
законодавства у зазначених сферах.
Юрисдикція Київської міжрайонної
екологічної прокуратури
адміністративно-територіальні одиниці
- м. Київ, Київська та Чернігівська
Зі змісту оскарженої постанови
вбачається, що предметом перевірки є
перевірка фінансово-господарської
діяльності, що призводить до порушення
майнових прав та створює загрозу
невиконання позивачем своїх обов'язків
З матеріалів справи вбачається, що ПАТ
«АК «Київводоканал» надає послуги з
водопостачання та водовідведення, отже
відновиться до сфери нагляду Київської
міжрайонної екологічної прокуратури.
Зі змісту статей 19- 21 Закону України
«Про прокуратуру» вбачається, що
нагляд за додержанням і застосуванням
законів здійснюється прокуратурою,
зокрема шляхом проведення перевірок.
Порядок проведення перевірок
встановлено статтею 21 Закону.
Так, ч. 1 ст. 21 Закону України «Про
прокуратуру» визначено, що перевірки
проводяться за письмовими
зверненнями органів державної влади,
органів місцевого самоврядування,
депутатів усіх рівнів, фізичних та
юридичних осіб, а також за власною
ініціативою прокурора. При цьому
перевірки за заявами фізичних чи
юридичних осіб, зверненнями та
запитами депутатів усіх рівнів, крім
заяв та повідомлень про кримінальне
правопорушення, проводяться лише у
разі їх попереднього розгляду
компетентними органами виконавчої
влади, органами місцевого
самоврядування, їх посадовими чи
службовими особами або неприйняття
ними у встановлені строки рішень з цих
Відповідно до пункту 2.4 Положення про
порядок проведення органами
прокуратури перевірок при здійсненні
нагляду за додержанням і застосуванням
законів, затвердженого наказом
Генерального прокурора України від 12
листопада 2012 року № 111 (далі - Положення)
підставами для проведення перевірки
прокурором за власною ініціативою є
дані, що свідчать про можливі порушення
Висновки про наявність підстав для
проведення перевірки можуть бути
зроблені за наслідками проведених
аналізів, узагальнень, опрацювання
інформації про стан законності,
вивчення актів та матеріалів органів
державного нагляду (контролю),
матеріалів розгляду судами цивільних,
адміністративних, господарських справ
та справ про адміністративні
правопорушення, матеріалів
кримінальних проваджень,
інформаційних баз даних державних
органів, повідомлень у засобах масової
інформації, мережі Інтернет та з інших
джерел, які також можуть відображатися
в: дорученнях Генерального прокурора
України, наданих у межах компетенції
дорученнях його першого заступника,
заступників, прокурорів Автономної
Республіки Крим, міст Києва і
Севастополя, областей та прирівняних
до них прокурорів, їх перших
заступників та заступників; наказах
Генерального прокурора України;
планах роботи органів прокуратури;
рішеннях колегій Генеральної
прокуратури України, прокуратур
обласного рівня; рішеннях нарад у
керівників органів прокуратури;
дорученнях прокуратури іншого регіону
щодо проведення перевірки, яка
потребує вчинення окремих дій у межах
повноважень, передбачених статтею 20
Закону України «Про прокуратуру»;
інших організаційно-розпорядчих
документах.

Як вбачається зі змісту оскарженої
постанови за власною ініціативою
призначено проведення перевірки в
порядку нагляду за додержанням і
застосуванням законів ПАТ «АК
«Київводоконал» за результатом
моніторингу судових рішень, тобто за
наявності підстав визначених п. 2.4
Положення.

Частина третя статті 21 Закону України
«Про прокуратуру» передбачає, що для
здійснення перевірки прокурор приймає
постанову, в якій зазначає підстави, що
свідчать про можливі порушення
законності, та обґрунтовує
необхідність вчинення дій,
передбачених пунктами 3, 4 та 5 частини
першої статті 20 цього Закону. Не
допускається проведення перевірки без
надання копії зазначеної постанови
представнику підприємства, установи,
організації незалежно від форм
власності, підпорядкованості чи
приналежності, фізичній
особі-підприємцю. Аналогічні положення
містяться в п. 4.4, 4.5 Положення.

З матеріалів справи вбачається, що
копія оскарженої постанови була
направлена позивачу та отримана
останнім 14.07.2014.

Суд зауважує, що постанова про
проведення перевірки є актом
одноразового застосування і вичерпує
свою дію фактом її виконання.

В абзаці 4 пункту 1 мотивувальної
частини рішення Конституційного суду
України від 23.06.1997 №2-зп по справі №3/35-313
вказано, що за своєю природою
ненормативні акти, на відміну від
нормативних, встановлюють не загальні
правила поведінки, а конкретні приписи,
звернення до окремого індивіда чи
юридичної особи, застосовуються
одноразово й після реалізації
вичерпують свою дію.

Також, в п. 5 рішення Конституційного
суду України від 22.04.2008 №9-рп/2008 в справі
№1-10/2008 вказано, що при визначенні
природи "правового акту індивідуальної
дії" правова позиція Конституційного
суду України ґрунтується на тому, що
"правові акти ненормативного характеру
(індивідуальної дії)" стосуються
окремих осіб, розраховані на
персональне (індивідуальне)
застосування і після реалізації
вичерпують свою дію.

З матеріалів справи вбачається, що за
результатом проведеної на підставі
оскарженої постанови перевірки
Київською міжрайонної екологічної
прокуратурою внесено подання від 28.08.2014
№1940вих-14 про усунення порушень вимог
законів при здійсненні господарської
діяльності, причин та умов, що їм
сприяли.

Оскаржена постанова на час вирішення
справи виконана, тобто вичерпала свою
дію, отже на час вирішення справи не
створює правових наслідків для
позивача, безпосередні наслідки на
права, свободи, інтереси та обов'язки
позивача, на час вирішення справи
створює подання прийняте за наслідком
проведеної перевірки, отже суд не
вбачає підстав для задоволення
позовних вимог.

Згідно з частиною першою статті 71
Кодексу адміністративного судочинства
України кожна сторона повинна довести
ті обставини, на яких ґрунтуються її
вимоги та заперечення, крім випадків,
встановлених статтею 72 цього Кодексу.

Відповідно до частини другої статті 71
Кодексу адміністративного судочинства
України в адміністративних справах про
протиправність рішень, дій чи
бездіяльності суб'єкта владних
повноважень обов'язок щодо доказування
правомірності свого рішення, дії чи
бездіяльності покладається на
відповідача, якщо він заперечує проти
адміністративного позову.

На думку Окружного адміністративного
суду міста Києва відповідачі виконали
обов'язок щодо доказування
правомірності свого рішення
(постанови), а відтак позовні вимоги є
необґрунтованими та не підлягають
задоволенню.

Враховуючи викладене, керуючись
статтями 9, 69-71, 94, 128, 158-163, 167, 254 Кодексу
адміністративного судочинства
України, Окружний адміністративний суд
міста Києва,

ПОСТАНОВИВ:

Відмовити в задоволенні позовних
вимог.

Постанова може бути оскаржена до суду
апеляційної інстанції протягом десяти
днів з дня її складення в повному
обсязі за правилами, встановленими
ст.ст. 185-187 КАС України, шляхом подання
через суд першої інстанції апеляційної
скарги.

Суддя
В.І. Келеберда