Справа № 821/3195/14
Суддя: Пекний А.С.
Дата ухвалення: 2014-10-01 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ХЕРСОНСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ
СУД
___________________________________________________________________
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

01 жовтня 2014 р.м. ХерсонСправа № 821/3195/14

Херсонський окружний адміністративний
суд у складі:

головуючого судді: Пекного А.С.,

при секретарі: Осташевському Е.Є.,

за участю представників: позивача -
Білецького О.В., відповідача - Саплєвої
О.В.,

розглянувши у відкритому судовому
засіданні адміністративну справу за
позовом Товариства з обмеженою
відповідальністю "Кредо-Інвест-Строй"
до Інспекції державного
архітектурно-будівельного контролю у
Херсонській області про визнання
протиправною та скасування постанови
про накладення штрафу за
правопорушення у сфері містобудівної
діяльності,

встановив:

Товариство з обмеженою
відповідальністю «Кредо-Інвест-Строй»
(далі - позивач, ТОВ
«Кредо-Інвест-Строй») звернулось до
суду із позовом до Інспекції
державного архітектурно-будівельного
контролю у Херсонській області (далі -
відповідач, ІДАБК у Херсонській
області, ІДАБК), в якому просить визнати
протиправною та скасувати постанову
ІДАБК у Херсонській області від 04.08.2014р.
№7/21-04-15-56 про накладення на ТОВ
«Кредо-Інвест-Строй» штрафу за
правопорушення у сфері містобудівної
діяльності в розмірі 109 620,00 грн.

Позовні вимоги мотивовані тим, що
позивачем отримано постанову про
накладення штрафу за правопорушення у
сфері містобудівної діяльності, якою
накладено штраф в розмірі 109620,00 грн. за
вчинення правопорушення,
передбаченого абз.4 п.4 ч.2 Закону
України «Про відповідальність за
правопорушення у сфері містобудівної
діяльності». Вказану постанову
позивач просить визнати протиправною
та скасувати, оскільки державний
архітектурно-будівельний контроль
було здійснено з порушенням вимог
чинного законодавства.

В судовому засіданні представник
позивача підтримав позовні вимоги та
просив задовольнити їх з підстав
викладених в позові, додатково
пояснивши, що вищезазначена перевірка
проводилась без присутності
уповноваженої особи позивача, тому
позивач був позбавлений надавати
будь-які пояснення або зауваження. Крім
того, представник позивача пояснив, що
на орендованій земельній ділянці за
адресою м. Херсон, вул. Патона 25
знаходиться об'єкт будівництва,який
складається з ряду будинків та споруд,
які визначені в доданих до робочого
проекту графічних матеріалах в яких
будинки та споруди об'єкту вказані по
номерам від 1 до 8. Відповідно до
графічних матеріалів, з будівництва
житлових будинків в межах орендованої
земельної ділянки за адресою м. Херсон,
вул. Патона, 25, вбачається, що на даній
земельній ділянці на об'єкті
будівництва знаходиться декілька
будинків та споруд. У відомості
житлових та громадських будівель та
споруд з графічних матеріалів
вбачається, що під № 6 вказано
будівництво чотирьохповерхового
будинку на 28 квартир, який перебуває у
стадії будівництва (в графічних
матеріалах зазначено «строящийся»),
тобто виконуються будівельні роботи по
будівництву будинку, за зареєстрованою
декларацією про початок будівельних
робіт від 05.06.2013 року. Стосовно
декларації на початок виконання
підготовчих робіт з будівництва
чотирьохповерхових двухсекційних
житлових будинків по вул. Патона, 25, яка
зареєстрована Інспекцією ДАБК 16.06.2014
року, представник позивача пояснив, що
згідно вказаних вище графічних
матеріалів, у відомості житлових та
громадських будівель та споруд
вказаний будинок зазначений під № 7 на
56 квартир як «перспектива» (такий що ще
не будується). Тобто роботи по
будівництву зазначеного будинку
позивач не розпочинав, а лише буде
проводити підготовчі роботи у
відповідності до декларації про
початок підготовчих робіт
зареєстрованої 16.06.2014 року.

Таким чином, представник позивача
вважає притягнення позивача до
відповідальності незаконною, оскільки
ні в постанові про накладення штрафу ні
в акті перевірки ні в протоколі,
відповідач не зазначив, який саме
будинок на об'єкті будівництва за
адресою м. Херсон, вул. Патона, 25 на його
думку, будується без оформлення
декларації.

Представник відповідача проти
задоволення позовних вимог
заперечувала, вказавши, що з боку
відповідача відсутні порушення
процесуального та матеріального права,
а відтак, оскаржувану постанову
прийнято в межах наданих йому
повноважень та з дотриманням приписів
чинного законодавства України.

Розглянувши матеріали справи,
заслухавши представників сторін,
оцінивши наявні у справі докази у їх
сукупності, суд вважає, що позов
підлягає задоволенню з наступних
підстав.

Судом встановлено, що відповідно до
наказу ІДАБК у Херсонській області від
08.01.2014р. №02-П та направлення від 21.07.2014р.
№797, прийнятих на підставі службової
записки від 18.07.2014р. щодо виявленого
факту самочинного будівництва,
відповідачем проведено позапланову
перевірку правомірності виконання
будівельних робіт по вул. Патона, 25 у м.
Херсоні.

Результати перевірки оформлені актом
від 22.07.2014р. та протоколом від 22.07.2014р.
№161.

За змістом цих акту і протоколу
відповідачем встановлено порушення
ТОВ «Кредо-Інвест-Строй» вимог ст.34
Закону України «Про регулювання
містобудівної діяльності», ст.25 Закону
України «Про основи містобудування»,
п.1.7 ДБН А.3.1-5-2009 «Організація
будівельного виробництва», яке
полягало у тому, що позивачем на об'єкті
«Будівництво чотирьохповерхового
двухсекційного житлового будинку по
вул. Патона, 25 в м. Херсоні» без
оформлення декларації про початок
виконання будівельних робіт
здійснювались будівельні роботи з
монтажу опалубки під фундамент та
зварювання арматурних каркасів і
станом на 21.07.2014р. частково влаштовані
монолітні залізобетонні подушки
фундаментів.

Приписом від 22.07.2014р. відповідач
зобов'язав позивача зупинити
будівельні роботи з 22.07.2014р. до
оформлення дозвільної документації.

За наслідками розгляду акту від 22.07.2014р.
та протоколу від 22.07.2014р. №161 Інспекцією
державного архітектурно-будівельного
контролю у Херсонській області
прийнято постанову від 04.08.2014р.
№7/21-04-15-56, якою позивача визнано винним
у вчиненні правопорушення,
передбаченого абз.4 п.4 ч.2 ст.2 Закону
України «Про відповідальність за
правопорушення у сфері містобудівної
діяльності» та накладено на нього
штраф в розмірі 109 620,00 грн.

Оцінюючи правомірність оскаржуваної
постанови, суд виходить з наступного.

Відповідно до частини другої статті 19
Конституції України органи державної
влади та органи місцевого
самоврядування, їх посадові особи
зобов'язані діяти лише на підставі, в
межах повноважень та у спосіб, що
передбачені Конституцією та законами
України.

Цьому конституційному принципу
кореспондують положення ст.2 КАС
України, якими передбачено, що суб'єкти
владних повноважень при прийнятті
рішень, вчиненні дій або бездіяльності
мають діяти: на підставі, у межах
повноважень та у спосіб, що передбачені
Конституцією та законами України, а
також обґрунтовано; розсудливо;
пропорційно.

Отже, оскаржене рішення ІДАБК у
Херсонській області про притягнення
позивача до відповідальності повинно
відповідати наведеним критеріям
законності і обґрунтованості.

Повноваження Державної
архітектурно-будівельної інспекції
України (далі - Держархбудінспекція
України) щодо здійснення державного
архітектурно-будівельного контролю
визначені статтею 41 Закону України
«Про регулювання містобудівної
діяльності», Положенням про Державну
архітектурно-будівельну інспекцію
України, затвердженим Указом
Президента України від 08.04.2011р. №439/2011,
та Порядком здійснення державного
архітектурно-будівельного контролю,
затвердженим постановою Кабінету
Міністрів України від 23.05.2011р. №553 (із
змінами і доповненнями, внесеними
постановою Кабінету Міністрів України
від 27.02.2012р. №148).

Відповідно до положень Закону України
«Про регулювання містобудівної
діяльності» державний
архітектурно-будівельний контроль - це
сукупність заходів, спрямованих на
дотримання вимог законодавства у сфері
містобудівної діяльності, будівельних
норм, державних стандартів і правил.
Згідно із ст. 41 цього Закону, державний
архітектурно-будівельний контроль
здійснюється інспекціями державного
архітектурно-будівельного контролю в
порядку, встановленому Кабінетом
Міністрів України.

За змістом ст. 4 Закону України «Про
регулювання містобудівної
діяльності», позивач є суб'єктом
містобудування.

Постановою Кабінету Міністрів України
від 23 травня 2011 р. № 553 затверджено
Порядок здійснення державного
архітектурно-будівельного контролю
(далі - Порядок), п.1 якого передбачено,
що він визначає процедуру здійснення
заходів, спрямованих на дотримання
вимог законодавства у сфері
містобудівної діяльності, будівельних
норм, державних стандартів і правил та
ліцензійних умов провадження
господарської діяльності, пов'язаної з
будівництвом об'єкта архітектури, який
за складністю
архітектурно-будівельного рішення та
(або) інженерного обладнання належить
до IV і V категорії складності (в
редакції, чинній на час виникнення
спірних правовідносин).

Згідно із п.п. 2, 5, 6, 8, 9 Порядку,
державний архітектурно-будівельний
контроль здійснюється за дотриманням:
вимог законодавства у сфері
містобудівної діяльності, проектної
документації, будівельних норм,
державних стандартів і правил,
технічних умов, інших нормативних
документів під час виконання
підготовчих і будівельних робіт,
архітектурних, інженерно-технічних і
конструктивних рішень, застосування
будівельної продукції; порядку
здійснення авторського і технічного
нагляду, ведення загального та (або)
спеціальних журналів обліку виконання
робіт (далі - загальні та (або)
спеціальні журнали), виконавчої
документації, складення актів на
виконані будівельно-монтажні та
пусконалагоджувальні роботи; інших
вимог, установлених законодавством,
будівельними нормами, правилами та
проектною документацією, щодо
створення об'єкта будівництва.

Державний архітектурно-будівельний
контроль здійснюється за
територіальним принципом (у межах
областей) у порядку проведення
планових та позапланових перевірок.

Плановою перевіркою вважається
перевірка, що передбачена планом
роботи інспекції, який затверджується
керівником відповідної інспекції.
Інспекції проводять планові перевірки
об'єктів містобудування не частіше ніж
один раз на півроку. Строк проведення
планової перевірки не може
перевищувати десяти робочих днів, а у
разі потреби може бути одноразово
продовжений за письмовим рішенням
керівника відповідної інспекції чи
його заступника не більше ніж на п'ять
робочих днів.

Державний архітектурно-будівельний
контроль здійснюється у присутності
суб'єктів містобудування або їх
представників, які будують або
збудували об'єкт будівництва. У разі
виявлення факту самочинного
будівництва об'єкта, щодо якого
неможливо встановити суб'єкта
містобудування, який будує чи збудував
такий об'єкт, перевірка проводиться із
залученням представників органів
місцевого самоврядування та органів
внутрішніх справ. Документи, оформлені
за результатами такої перевірки,
надсилаються до відповідного органу
внутрішніх справ для встановлення
особи суб'єкта містобудування.

Повноваження та обов'язки посадових
осіб інспекцій під час здійснення
державного архітектурно-будівельного
контролю визначені п.п.11, 12 вказаного
Порядку.

Згідно із п.п.16-21 Порядку, за
результатами державного
архітектурно-будівельного контролю
посадовою особою інспекції
складається акт перевірки відповідно
до вимог, установлених цим Порядком.

У разі виявлення порушень вимог
законодавства у сфері містобудівної
діяльності, крім акта перевірки,
складається протокол разом з приписом
усунення порушення вимог
законодавства у сфері містобудівної
діяльності, будівельних норм,
державних стандартів і правил або
приписом про зупинення підготовчих та
будівельних робіт, які виконуються без
повідомлення, реєстрації декларації
про початок їх виконання або дозволу на
виконання будівельних робіт (далі -
припис). Акт перевірки складається у
двох примірниках. Один примірник
надається суб'єкту містобудування,
щодо якого здійснюється державний
архітектурно-будівельний контроль, а
другий залишається в інспекції. Акт
перевірки підписується посадовою
особою інспекції, яка провела
перевірку та суб'єктом містобудування,
щодо якого здійснюється державний
архітектурно-будівельний контроль.

Припис складається у двох примірниках.
Один примірник припису залишається в
інспекції, а інший надається суб'єкту
містобудування, щодо якого
здійснюється державний
архітектурно-будівельний контроль.
Припис підписується посадовою особою
інспекції, яка провела перевірку.

Протокол протягом трьох днів після
його складення та всі матеріали
перевірки подаються керівникові
відповідної інспекції або його
заступникові для винесення постанови
про накладення штрафу, передбаченої
законодавством України.

Якщо суб'єкт містобудування, щодо якого
здійснюється державний
архітектурно-будівельний контроль, не
погоджується з актом перевірки, він
підписує його із зауваженнями, які є
невід'ємною частиною такого акта.

У разі відмови суб'єкта містобудування,
щодо якого здійснюється державний
архітектурно-будівельний контроль,
підписати акт перевірки та припису,
посадова особа інспекції робить у акті
відповідний запис.

У разі відмови суб'єкта містобудування,
щодо якого здійснюється державний
архітектурно-будівельний контроль, від
отримання акта та припису, вони
надсилаються йому рекомендованим
листом з повідомленням.

Як встановлено судом, позапланову
перевірку проведено з відома позивача,
про що свідчить підпис керівника ТОВ
«Кредо-Інвест-Строй» ОСОБА_3 на
направленні від 21.07.2014р. №797.

При цьому від підпису та отримання акту
перевірки і протоколу про
правопорушення уповноважена особа
відмовилась, про що свідчать
відповідні відмітки на вказаних
документах, які надіслані позивачу
поштою 23.07.2014р.

Стосовно самого факту вчинення
правопорушення суд зазначає наступне.

Вирішуючи питання про притягнення
позивача до відповідальності,
відповідач керувався актом
позапланової перевірки від 22.07.2014р. і
протоколом від 22.07.2014р. №161 та вважав
доведеними обставини вчинення ТОВ
«Кредо-Інвест-Строй» порушення вимог
ст.34 Закону України «Про регулювання
містобудівної діяльності», ст.25 Закону
України «Про основи містобудування»,
п.1.7 ДБН А.3.1-5-2009 «Організація
будівельного виробництва», яке
полягало у тому, що позивачем на об'єкті
«Будівництво чотирьохповерхового
двухсекційного житлового будинку по
вул. Патона, 25 в м. Херсоні» без
оформлення декларації про початок
виконання будівельних робіт
здійснювались будівельні роботи з
монтажу опалубки під фундамент та
зварювання арматурних каркасів і
станом на 21.07.2014р. частково влаштовані
монолітні залізобетонні подушки
фундаментів.

У зв'язку з цим відповідач прийшов до
висновку про вчинення позивачем
правопорушення, передбаченого абз.4 п.4
ч.2 ст.2 Закону України «Про
відповідальність за правопорушення у
сфері містобудівної діяльності».

Відповідно до цієї правової норми
суб'єкти містобудування, які є
замовниками будівництва об'єктів (у
разі провадження містобудівної
діяльності), або ті, що виконують
функції замовника і підрядника
одночасно, несуть відповідальність у
вигляді штрафу у розмірі дев'яноста
мінімальних заробітних плат за такі
правопорушення, як виконання
будівельних робіт без реєстрації
декларації про початок виконання таких
робіт, а також наведення недостовірних
даних у зазначеній декларації.

Отже, у провину позивачу ставиться
виконання будівельних робіт на об'єкті
«Будівництво чотирьохповерхового
двухсекційного житлового будинку по
вул. Патона, 25 в м. Херсоні» без
оформлення декларації про початок
виконання будівельних робіт.

Позивач категорично стверджує, що
посадовими особами ІДАБК у Херсонській
області проведено перевірку не
«Будівництва чотирьохповерхового
двухсекційного житлового будинку по
вул. Патона, 25 в м. Херсоні», а зовсім
іншого об'єкту, який знаходиться за
тією самою адресою і також будується
позивачем, але на підставі належним
чином оформлених дозвільних
документів.

За визначенням, наданим у п.1 Порядку
виконання будівельних робіт,
затвердженого постановою Кабінету
Міністрів України від 13.04.2011 р. №466,
будівельні роботи - це роботи з нового
будівництва, реконструкції, технічного
переоснащення діючих підприємств,
реставрації, капітального ремонту.

Згідно із ст.34 Закону України «Про
регулювання містобудівної
діяльності», замовник має право
виконувати будівельні роботи після:

направлення замовником повідомлення
про початок виконання будівельних
робіт центральному органу виконавчої
влади, що реалізує державну політику з
питань державного
архітектурно-будівельного контролю
(далі - органи державного
архітектурно-будівельного контролю), -
щодо об'єктів, будівництво яких
здійснюється на підставі будівельного
паспорта, які не потребують реєстрації
декларації про початок виконання
будівельних робіт або отримання
дозволу на виконання будівельних робіт
згідно з переліком об'єктів
будівництва, затвердженим центральним
органом виконавчої влади, що
забезпечує формування державної
політики у сфері містобудування. Форма
повідомлення про початок виконання
будівельних робіт та порядок його
подання визначаються центральним
органом виконавчої влади, що
забезпечує формування державної
політики у сфері містобудування;

реєстрації органом державного
архітектурно-будівельного контролю
декларації про початок виконання
будівельних робіт - щодо об'єктів
будівництва, що належать до I - III
категорій складності;

видачі замовнику органом державного
архітектурно-будівельного контролю
дозволу на виконання будівельних робіт
- щодо об'єктів будівництва, що належать
до IV і V категорій складності.

Зазначені у частині першій цієї статті
документи, що надають право на
виконання будівельних робіт, є чинними
до завершення будівництва.

Судом на підставі дослідження
проектної документації та дозвільних
документів встановлено, що ТОВ
«Кредо-Інвест-Строй» здійснюється
будівництво декількох об'єктів
будівництва за однією й тою самою
адресою: м. Херсон, вул. Патона, 25, в тому
числі - дев'яти поверхового житлового
будинку на 90 квартир,
багатоповерхового житлового будинку
на 28 квартир (4 поверхи) та
чотирьохповерхового двухсекційного
житлового будинку на 28 квартир.

Як вбачається з матеріалів справи,
позивачем 30.05.2013р. подано декларацію
про початок виконання будівельних
робіт з будівництва багатоповерхового
житлового будинку на 28 квартир (4
поверхи) за адресою: м. Херсон, вул.
Патона, 25, яка зареєстрована ІДАБК у
Херсонській області 05.06.2013р. за
№ХС34.

Також позивачем 12.06.2014р. подано
декларацію про початок виконання
підготовчих робіт з будівництва
чотирьохповерхового двухсекційного
житлового будинку на 28 квартир за
адресою: м. Херсон, вул. Патона, 25, яка
зареєстрована ІДАБК у Херсонській
області 16.06.2014р. за №ХС29.

Враховуючи наведене, позивач отримав
05.06.2013р. право на виконання будівельних
робіт з будівництва багатоповерхового
житлового будинку на 28 квартир (4
поверхи) та 16.06.2014р. право на виконання
підготовчих робіт з будівництва
чотирьохповерхового двухсекційного
житлового будинку на 28 квартир за
однією адресою: м. Херсон, вул. Патона, 25.

Перевіркою ж встановлено факт
виконання будівельних робіт з монтажу
опалубки під фундамент та зварювання
арматурних каркасів і часткового
улаштування станом на 21.07.2014р.
монолітних залізобетонних подушок
фундаментів за адресою м. Херсон, вул.
Патона, 25.

Слід звернути увагу на те, що позивачем
має здійснюватись будівництво двох
чотирьохповерхових будинків, на одному
з яких вже розпочато будівельні роботи
на підставі належним чином оформленого
дозвільного документу - декларації,
зареєстрованої ІДАБК у Херсонській
області 05.06.2013р. за №ХС34.

При цьому будь-яких належних і
допустимих доказів того, що
відповідачем перевірялись обставини
дотримання позивачем вимог
містобудівного законодавства саме на
об'єкті «Будівництво
чотирьохповерхового двухсекційного
житлового будинку по вул. Патона, 25 в м.
Херсоні», а не «Будівництво
багатоповерхового житлового будинку
на 28 квартир (4 поверхи) по вул. Патона, 25
в м. Херсоні», відповідачем до суду не
надано.

Представник відповідача у судовому
засіданні не зміг пояснити, на якому
конкретно об'єкті здійснювалась
перевірка, окрім того, що таку
перевірку проведено за адресою вул.
Патона, 25 в м. Херсоні.

Не містять належної ідентифікуючої
інформації про конкретний об'єкт
перевірки і складені в її ході
розпорядчі документи - акт перевірки
від 22.07.2014р. та протокол від 22.07.2014р. №161.
Зокрема, з них не вбачається, що
посадовими особами відповідача
проводилось дослідження проектної
документації на будівництво та її
порівняння із отриманими позивачем
дозвільними документами з метою
визначення наявності чи відсутності
права позивача здійснювати певні
будівельні або підготовчі роботи на
конкретних об'єктах будівництва, що має
визначальне значення для установлення
факту вчинення позивачем
правопорушення.

Додані до протоколу матеріали
фотофіксації не дають змоги встановити
наявність факту порушення, оскільки з
їх змісту невідомо, коли і де їх
зроблено та який саме об'єкт на них
зафіксовано, тобто вони не можуть
слугувати належним доказом в силу ст.70
КАС України.

Згідно із ст.ст.3, 4 Закону України «Про
відповідальність за правопорушення у
сфері містобудівної діяльності»,
справи про правопорушення, передбачені
цим Законом, розглядаються центральним
органом виконавчої влади, що реалізує
державну політику з питань державного
архітектурно-будівельного контролю.
Накладати штраф від імені центрального
органу виконавчої влади, що реалізує
державну політику з питань державного
архітектурно-будівельного контролю,
мають право його керівник та
уповноважені ним посадові особи
центрального органу виконавчої влади,
що реалізує державну політику з питань
державного архітектурно-будівельного
контролю.

Порядок накладення штрафів за
правопорушення у сфері містобудівної
діяльності визначається Кабінетом
Міністрів України.

Постановою Кабінету Міністрів від
06.04.1995 р. №244 у редакції постанови
Кабінету Міністрів України від 02.10.2013 р.
№735 затверджено Порядок накладення
штрафів за правопорушення у сфері
містобудівної діяльності.

Відповідно до п.п. 17-19, 21 цього Порядку,
справа може розглядатися за участю
суб'єкта містобудування, який
притягається до відповідальності, або
його уповноваженого представника,
експертів, інших осіб. Відомості про
час і місце розгляду справи
повідомляються суб'єкту
містобудування, який притягається до
відповідальності, та іншим особам, які
беруть участь у розгляді справи, не
пізніше як за три доби до дня розгляду
справи. Неприбуття суб'єкта
містобудування у визначений час і
місце не перешкоджає розгляду справи.

Справа розглядається відкрито та на
засадах рівності всіх учасників.

Доказами у справі про правопорушення у
сфері містобудівної діяльності є
будь-які фактичні дані, на підставі
яких встановлюється наявність чи
відсутність правопорушення, винність
відповідного суб'єкта містобудування в
його вчиненні та інші обставини, що
мають значення для правильного
вирішення справи. Зазначені дані
встановлюються на підставі протоколу
про правопорушення у сфері
містобудівної діяльності, у разі
потреби - на підставі пояснень суб'єкта
містобудування, який притягається до
відповідальності, свідків, а також
інших документів.

Посадова особа інспекції, до
повноважень якої належить розгляд
справ, під час розгляду справи
зобов'язана з'ясувати, чи було вчинено
правопорушення у сфері містобудівної
діяльності, чи винний відповідний
суб'єкт містобудування в його вчиненні,
чи підлягає він притягненню до
відповідальності, а також інші
обставини, що мають значення для
правильного вирішення справи.

Враховуючи те, що з оглянутих судом
документів, які стали єдиною підставою
для притягнення позивача до
відповідальності і прийняття
оскарженого рішення у співставленні з
наданими позивачем документи,
неможливо достовірно встановити факт
вчинення ним того правопорушення, яке
ставиться йому у провину, слід дійти
висновку, що відповідач не в повній
мірі здобув та дослідив докази, що
мають значення для правильного
вирішення справи і не виконав належним
чином свого обов'язку щодо з'ясування,
чи було вчинено правопорушення у сфері
містобудівної діяльності, чи винний
відповідний суб'єкт містобудування в
його вчиненні, чи підлягає він
притягненню до відповідальності.

За таких обставин оскаржена постанова
відповідача від 04.08.2014р. №7/21-04-15-56 не
відповідає критеріям законності і
обґрунтованості, оскільки прийнята
вона без урахування всіх обставин, які
мають значення для правильного
вирішення питання про притягнення
позивача до відповідальності.

Згідно з частиною першою ст. 71 КАС
України кожна сторона повинна довести
ті обставини, на яких ґрунтуються її
вимоги та заперечення, крім випадків,
встановлених статтею 72 цього Кодексу.

Відповідно до ч. 2 ст. 71 КАС України, в
адміністративних справах про
протиправність рішень, дій чи
бездіяльності суб'єкта владних
повноважень обов'язок щодо доказування
правомірності свого рішення, дії чи
бездіяльності покладається на
відповідача, якщо він заперечує проти
адміністративного позову.

Враховуючи викладене, суд приходить до
висновку про обґрунтованість позовних
вимог та наявність підстав для їх
задоволення, оскільки відповідачем не
доведено правомірності оскарженого
рішення про притягнення позивача до
відповідальності.

Керуючись ст. ст. 158-163, 167 КАС України,
суд, -

постановив:

Адміністративний позов задовольнити.

Визнати протиправною та скасувати
постанову Інспекції державного
архітектурно-будівельного контролю у
Херсонській області від 04 серпня 2014
року №7/21-04-15-56.

Постанова може бути оскаржена в
апеляційному порядку до Одеського
апеляційного адміністративного суду
через суд першої інстанції шляхом
подачі апеляційної скарги в 10-денний
строк з дня її проголошення, а в разі
складення постанови у повному обсязі
відповідно до ст. 160 КАС України чи
прийняття постанови у письмовому
провадженні апеляційна скарга
подається протягом десяти днів з дня
отримання копії постанови.

Копія апеляційної скарги одночасно
надсилається особою, яка її подає, до
суду апеляційної інстанції.

Постанова набирає законної сили після
закінчення строку подання апеляційної
скарги, якщо вона не була подана у
встановлений строк. У разі подання
апеляційної скарги постанова, якщо її
не скасовано, набирає законної сили
після закінчення апеляційного
розгляду справи.

Повний текст постанови виготовлений та
підписаний 03 жовтня 2014 р.

Суддя
Пекний А.С.

кат. 6.1