Справа № 820/14806/14
Суддя: Нуруллаєв І.С.
Дата ухвалення: 2014-10-01 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Харківський окружний адміністративний
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

Харків

01 жовтня 2014 р.
№ 820/14806/14

Харківський окружний адміністративний
суд у складі головуючого судді
Нуруллаєва І.С., розглянувши у в порядку
письмового провадження в приміщенні
Харківського окружного
адміністративного суду
адміністративну справу за позовом
Головного управління Державної служби
України з надзвичайних ситуацій у
Харківській області до Фізичної особи
- підприємця ОСОБА_1 про застосування
заходів реагування у сфері державного
нагляду,-

В С Т А Н О В И В:

Позивач звернувся до Харківського
окружного адміністративного суду з
даним позовом, в якому просить суд до
повного усунення порушень вимог
законодавства у сфері техногенної та
пожежної безпеки, що створюють загрозу
життю та здоров'ю людей, проведення
будівельно-монтажних робіт з
будівництва торгівельно-розважального
комплексу ФО-П ОСОБА_1, за адресою:
АДРЕСА_1, зупинити повністю шляхом
знеструмлення об'єкту будівництва
(торгівельно-розважального комплексу)
та будівельного майданчику з
опечатуванням пристроїв відключення
джерел електропостачання, у зв'язку з
чим зобов'язати ФО-П ОСОБА_1 негайно
припинити проведення
будівельно-монтажних робіт з
будівництва торгівельно-розважального
комплексу, окрім робіт пов'язаних з
усуненням порушень вимог
законодавства у сфері техногенної та
пожежної безпеки; покласти на Головне
управління Державної служби України з
надзвичайних ситуацій у Харківській
області обов'язок щодо забезпечення
виконання рішення Харківського
окружного адміністративного суду про
застосування заходів реагування у
вигляді повного зупинення проведення
будівельно-монтажних робіт з
будівництва торгівельно-розважального
комплексу ФО-П ОСОБА_1, за адресою:
АДРЕСА_1, в частині здійснення контролю
за усуненням порушень вимог чинного
законодавства у сфері техногенної та
пожежної безпеки, що створюють загрозу
життю та здоров'ю людей.

В обґрунтування позову позивач
зазначив, що в ході планової перевірки
додержання та виконання вимог
законодавства у сферах пожежної і
техногенної безпеки, цивільного
захисту у торгівельно-розважальному
комплексі ФО-П ОСОБА_1 було встановлено,
що його робота здійснюється з
порушенням вимог законодавства у сфері
техногенної та пожежної безпеки, які
створюють загрозу життю та здоров'ю
людей. Дана обставина підтверджується
актом перевірки додержання (виконання)
вимог законодавства у сферах пожежної
і техногенної безпеки, цивільного
захисту від 30.07.2014 року №233 та приписом
про усунення порушень вимог
законодавства у сферах пожежної,
техногенної безпеки, цивільного
захисту від 05.08.2014 року №223. Всі
перелічені у акті порушення вимог
законодавства у сфері техногенної та
пожежної безпеки, до теперішнього часу
продовжують створювати реальну
загрозу життю та здоров'ю людей (як
персоналу підприємства, так і особам,
які будуть здійснювати гасіння
виниклої пожежі), що слугувало
підставою для звернення позивача з
даним позовом до суду.

Представник позивача в судове
засідання не з'явився, через канцелярію
суду надав клопотання, в якому зазначив
що, в наслідок проведення позапланової
перевірки ФО-П ОСОБА_1 було виявлено
факт усунення відповідачем усіх
порушень вимог законодавства у сфері
техногенної та пожежної безпеки, які
стали підставою подання
адміністративного позову.

Відповідач ФО-П ОСОБА_1 у судове
засідання не прибув. На електронну
скриньку Харківського окружного
адміністративного суду надійшли
письмові заперечення проти заявленого
адміністративного позову. Відповідно
до яких позовні вимоги, на думку
відповідача, є безпідставними та
необґрунтованими, отже в задоволенні
адміністративного позову слід
відмовити у повному обсязі.

Через канцелярію суду від представника
ФО-П ОСОБА_1, надійшла заява щодо
слухання справи за його відсутністю.

Суд вважає, що сторони є належним чином
повідомленими про дату, час та місце
судового засідання, потреба заслухати
свідка чи експерта відсутня, перешкод
для розгляду справи у судовому
засіданні немає, а тому суд вважає що
справу слід розглянути за наявними в
ній матеріалами в порядку письмового
провадження з огляду на ч. 6 ст. 128 КАС
України.

Відповідно до ч.1 ст. 41 КАС України, у
разі неявки у судове засідання всіх
осіб, які беруть участь у справі, чи
якщо відповідно до положень цього
Кодексу розгляд справи здійснюється за
відсутності осіб, які беруть участь у
справі (у тому числі при розгляді
справи в порядку письмового
провадження), фіксування судового
засідання за допомогою
звукозаписувального технічного засобу
не здійснюється.

Суд, вивчивши доводи позову,
дослідивши зібрані по справі докази в
їх сукупності, проаналізувавши зміст
норм матеріального і процесуального
права, які врегульовують спірні
правовідносини, виходить з наступних
підстав.

Судом встановлено та підтверджено
матеріалами справи, що з 25.07.2014 р. по
30.07.2014 р. Первомайським районним
управлінням Головного управління
Державної служби України з
надзвичайних ситуацій у Харківській
області проведена планова перевірка
додержання та виконання вимог
законодавства у сферах пожежної і
техногенної безпеки, цивільного
захисту на будівництві
торгівельно-розважального комплексу
ФО-П ОСОБА_1, ідентифікаційний код -
НОМЕР_1, за адресою: АДРЕСА_1 ( а.с. 44-48).

Перевірка проводилась у відповідності
до вимог Кодексу цивільного захисту
України, Закону України "Про основні
засади державного нагляду (контролю) у
сфері господарської діяльності" та
"Порядку проведення перевірок органами
Державної інспекції техногенної
безпеки України", затвердженого
наказом МНС України від 25.05.2012 року №863,
зареєстрованого в Міністерстві
юстиції України 25.06.2012 року за №1054/21366,
на підставі план-графіку перевірки
об'єктів, що належать до сфери
управління (власності, володіння,
користування) суб'єктів господарювання
первомайського району на ІІІ квартал
2014 року від 18.06.2014 року, наказу від 23.06.2014
року №103 "Про проведення планових
перевірок об'єктів", повідомлення про
проведення планової перевірки від
18.07.2014 року №450-1100 Первомайського
районного відділу Головного
управління Державної служби України з
надзвичайних ситуацій у Харківській
області та посвідчення на проведення
перевірки від 18.07.2014 року №286
Первомайського районного відділу
Головного управління Державної служби
України з надзвичайних ситуацій у
Харківській області (а.с. 19-22).

Результати перевірки оформлені актом
№233 від 30.07.2014 року.

В ході зазначеної перевірки
встановлений ряд порушень, а саме:

1. Для підключення технологічного
обладнання під час будівництва
використовується саморобний
продовжувач, який не відповідає
вимогам ПУЕ, що пре'являється до
переносних (пересувних)
електропроводок (п.5.1.29 НАПБ А.01.001-2004
«Правила пожежної безпеки в Україні»):
« Не дозволяється: застосування
саморобних подовжувачів, які не
відповідають вимогам ПУЕ, що
пред'являються до переносних
(пересувних) електропроводок») -пункт 1
Акту

2. На будівельному майданчику
електричні розетки встановлені на
горючі основи без підкладання під них
суцільного не горючого матеріалу, що
виступає за габарити аппарата не менше
ніж на 0,01 м (п.5.1.27 НАПБ А.01.001-2004:
«Електророзетки, вимикачі, перемикачі
та інші подібні апарати можуть
встановлюватися на горючі основи
(конструкції) лише з підкладанням під
них суцільного негорючого матеріалу,
що виступає за габарити аппарата не
менше ніж на 0,01 м») - пункт 2 Акту.

3. На будівельному майданчику для
підключення технологічного обладнання
використовуються тимчасові електричні
мережі (п. 5.1.9 НАПБ А.01.001-2004:
«Улаштування та експлуатація
тимчасових електромереж не
дозволяється . Винятком можуть бути
тимчасові ілюмінаційні і
електропроводки, які живлять місця
проведення будівельних, тимчасових
ремонтно-монтажних та аварійних робіт.
Не дозволяється прокладання проводів і
кабелів (за винятком тих,
якіпрокладаються у сталевих трубах)
безпосередньо поверхнею металевих
панелей та плит х полімерними
утеплювачами, а також установлення
електричних- апаратів, щитів тощо
ближче 1 м від указаних конструкцій. У
місцях перетинання обгороджувальних
конструкцій електричними
комунікаціями повинні передбачатися
металеві гільзи з ущільненням
негорючими матеріалами») - пункт 3 Акту.

4. На будівельному майданчику
використовуються електричні проводи з
пошкодженою ізоляцією (п. 5.1.29 НАПБ
А.01.001-2004: «Не дозволяється:
експлуатація кабелів і проводів з
пошкодженою або такою, що в процесі
експлуатації втратила захисні
властивості, ізоляцією»)- пункт 12 Акту.

5. Будівля, що будується не забезпечена
протипожежним водопостачанням від
пожежних гідрантів на водогоні мережі
або з резервуарів (водойм) ( п. 8.4.57 НАПБ
А.01.001-2004: «До початку основних
будівельних робіт на будові має бути
забезпечене протипожежне
водопостачання від пожежних гідрантів
на водогінній мережі або з резервуарів
(водойм)») - пункт 9 Акту.

6. Споруджувальна будівля та тимчасові
споруди не забезпечено первинними
засобами пожежогасіння
(вогнегасниками) (п. 6.4.8 НАПБ А.01.001-2004:
«Будівлі, споруди, приміщення,
технологічні установки повинні бути
забезпечені первинними засобами
пожежогасіння: вогнегасниками, ящиками
з піском, бочками з водою, покривалами з
негорючого теплоізоляційного
матеріалу, пожежними відрами,
совковими лопатами, пожежним
інструментом (гаками, ломами, сокирами
тощо), які використовуються для
локалізації і ліквідації пожеж у їх
початковій стадії розвитку. Ця вимога
стосується також будівель, споруд та
приміщень, обладнаних будь-якими
типами установок пожежогасіння,
пожежної сигналізації або внутрішніми
пожежними кранами. Упершее збудовані,
після реконструкції, розширення,
капітального ремонту об'єкти (будувлі,
споруди, приміщення, технологічні
установки) повінні бути забезпечені
первинними засобами пожежогасіння
(згідно з нормами належності) до
початку їх екплуатації», п. 6.4.9 НАПБ
А.01.001-2004: «Норми належності первинних
засобів пожежогасіння для конкретни х
об'єктів повинні встановлюватися
нормами технологічного проектування
та галузевими правилами пожежної
безпеки з урахуванням вимог щодо
оснащення первинними засобами
пожежогасіння відповідно до додатка 2.
За відсутності норм належності вид та
необхідну кількість первинних засобів
пожежогасіння допускається визначати
відповідно до додатка 2», п. 8.4.9 НАПБ
А.01.001-2004: «Споруджувані будівлі,
тимчасові споруди, підсобні
приміщення, а також будівельні
майданчики повинні бути забезпечені
первинними засобами пожежогасіння
згідно з вимогами щодо оснащення
об'єктів первинними засобами
пожежогасіння(додаток 2)») - пункт 5 Акту.

7. Під час будівництва одночасно зі
зведенням будівлі не виконуються робот
из вогнезахисту металоконструкцій з
метою підвищення їх меж вогнестійкості
(п. 8.4.29 НАПБ А.01.001-2004: «Робот из
вогнезахисту металоконструкцій з
метою підвищення їх меж вогнестійкості
повинні виконуватися одночасно зі
зведенням будівлі») - пункт 7 Акту.

8. Відсутні матеріали, які
підтверджують межу вогнестійкості
будівельних конструкцій застосованих
під час будівництва (плити, перекриття,
сходові марші) ( п. 3.9 НАПБ А.01.001-2004: «У
разі одержання речовин та матеріалів з
невідомими властивостями стосовно
пожежної небезпеки власник
підприємства зобов'язаний заборонити
їх застосування до з'ясування через
відповідні установи та організації
відомостей (показників) про їх пожежну
небезпеку. Застосування у будівництві
та на виробництві матеріалів та
речовин, на які відсутні дані щодо
пожежної небехпеки, забороняється») -
пункт 6 Акту.

9. В приміщенні підвального
поверху не проводиться монтаж
автоматичної системи пожежогасіння,
одночасно зі зведенням будівлі ( п. 8.4.58
НАПБ А.01.001-2004: « Внутрішній
протипожежний водогін та автоматичні
системи пожежогасіння, передбачені
проектом, необхідно монтувати
одночасно зі зведенням об'єкта.
Протипожежний водогін повинен
уводитися в дію до початку
опоряджувальних робіт, а автоматичні
системи пожежогасіння й сигналізації -
до моменту пусконалагоджувальних
робіт ( у кабельних спорудах - до
укладання кабелів)», Додаток И
(обов'язковий), таблиця И.1, -- « Перелік
приміщень громадських будинків, які
повинні обладнуватись системами
автоматичної пожежної сигналізації та
системами автоматичного
пожежогасіння» пункт 12 ДБН В.2.2-9-200-
«Громадські будинки та споруди.
Основні положення») - пункт 8 Акту.

10. В будівлі, що будується для
евакуації людей з другого поверху не
передбачено другу сходову клітку типу
СК1 ( п. 4.3.1 НАПБ А.01.001-2004: «Евакуаційні
шляхи і виходи повинні втримуватися
вільними, нічим не захаращуватися і у
разі виникнення пожежі забезпечувати
безпеку під час евакуації всіх людей,
які перебувають у приміщеннях будівель
та споруд. Кількість та розміри
евакуаційних виходів з будівель і
приміщень, їхні конструктивні й
планувальні рішення, умови
освітленості, забезпечення
незадимленості, протяжність шляхів
евакуації, їх облицювання (оздоблення)
повинні відповідати протипожежним
вимогам будівельних норм. Якщо
евакуаційні виходи і шляхи евакуації з
будівель, які є пам'ятниками
архітектури й історії, неможливо
привести у відповідність до вимог
будівельних норм, то їх експлуатація
дозволяється за наявності узгодженої
проектної документації з огранами
державного пожежного нагляду
відповідно до вимог чинних
нормативно-правових актів», п. 8.9 ДБН
В.2.2-23:2009 «Підприємства торгівлі»: «У
будинках І і ІІ ступенів
вогнестійкості в торговельних залах
допучкається розміщувати відкриті
сходи типу С2 (чи пандуси) з першого до
другого або з цокольного до першого
поверху. Ці сходи чи пандуси
допускається враховувати в розрахунку
шляхів евакуації не більше ніж для
половини кількості покупців, що
перебувають у відповідній
торговельній залі, а для евакуації
решти покупців - передбачити не менше
двох сходових клітинок типу СК1. Уклони
маршів сходів та пандусів, їх ширину
слід приймати згідно ДБН В.2.2-9, при
цьому ширина маршів відкритих сходів -
не менше 1, 45 м і не більше 2,5 м») - пукт 10
Акту.

11. Евакуаційний вихід з
підвального поверху через загальну
сходову клітку не має окремого виходу
назовні та не відокремлено від іншої
частини сходової клітки суцільною
протипожежною перегородкою 1-го типу
на висоту одного поверху (п. 4.3.1. НАПБ
А.01.001-2004: «Евакуаційні шляхи і виходи
повинні втримуватися вільними, нічим
не захаращуватися і у разі виникнення
пожежі забезпечувати безпееку під час
евакуації всіх людей, які перебувають у
приміщеннях будівель та споруд.
Кількість та розміри евакуаційних
виходів з будівель і приміщень, їхні
конструктивні та планувальні
рішення,умови освітленості,
забезпечення незабимленості,
протяжність шляхів евакуаціцї, їх
облицювання (оздоблення)повинні
відповідати протипожежним вимогам
будівельних норм. Якщо евакуаційні
виходи і шляхи евакуації з будівель,
які є пам'ятками архітектурий історії,
неможливо привести у відповідність до
вимог будівельних норм, то їх
експлуатація дозволяється за
наявності узгодженої проектної
документації з органами державного
пожежного нагляду відповідно до вимог
чинних нормативно-правових актів» п. 5.9.
ДБН В.1.1-7-2002 Пожежна безпека об'єктів
будувництва»: «Виходи відносяться
евакуаційних, якщо вони ведуть із
приміщень: а) першого поверху - назовні
безпосередньо або через коридор,
вестибюль (фойє), сходову клітку; б)
будь-якого надземного поверху, крім
першого: через коридор, хол, (крім холлу,
зазначеногоо в підпункті а) пункту 5.22),
фойє до сходової клітки або сходів типу
С3; безпосередньо до сходової клітки
або сходів типу С3; в) у сусіднє
приміщення на тому ж поверсі, яке
забезпечено виходами, зазначеними в
підпунктах а) та б), за винятком
випадків, обумовлених НД; г) цокольного,
підвального, підземного поверхів -
назовні безпосередньо, через сходову
клітку або через коридор, який веде до
сходової клітки, що має вихід назовні
безпосередньо або ізольований від
розташованих вище поверхів.
Допускається: д) евакуаційні виходи з
цокольних, підвальних та підземних
поверхів передбачати через загальні
сходові клітки х окремим виходом
назовні, який відокремлюється від
іншої частини сходової клітки
суцільною протипожежною перегородкою
1-го типу на висоту одного поветху; е)
евакуаційні виходи із фойє,
гардеробних, приміщень для паління та
санітарних вузлів, розташованих у
цокольних, підвальних та підземних
поверхах будинків громадського
призначення, передбачати у вестибюль
(фойє), коридор першого поверху по
окремих сходах типу С2») - пункт 11 Акту.

12. Підвальний поверх будівлі, що
будується не забезпечений двома
вікнами0.75 м. х 1,2 м. з приямками ( п. 6.14
ДБН В.1.1-7-2002: « У підвальних поверхах,
частинах підвальних поверхів ( у тому
числі у коридорі), відокремлених між
собою протипожежними стінами або
перегородками, з приміщеннями, в яких
застосовуються або зберігаються
горючі речовини та матреіали, слід
бередбачати не менше двох вікон з
розмірами 0,75 м х 1,2 м з приямками. Вільну
площу зазначених вікон необхідно
приймати за розрахунком, але не менше 0,2
% площі цих приміщень») - пункт 12 Акту.

На підставі акту перевірки № 237
від 11.09.2014 року відповідачу винесено
припис №223 від 05.08.2014 року про усунення
порушень вимог законодавства у сферах
пожежної, техногенної безпеки,
цивільного захисту (а.с.76-77).

Позивач стверджує, що всі вище
перелічені порушення вимог
законодавства у сфері техногенної та
пожежної безпеки створюють реальну
загрозу життю та здоров'ю людей (як
персоналу об'єкту, так і іншим
громадянам, а також особам, які будуть
здійснювати гасіння виниклої пожежі).

Вирішуючи спір суд зазначає, статтею 38
Закону України "Про охорону праці"
передбачено, що державний нагляд за
додержанням законів та інших
нормативно-правових актів про охорону
праці здійснюють, зокрема, центральний
орган виконавчої влади, що реалізує
державну політику у сфері охорони
праці, яким є позивач.

Відповідно до ч. 4 ст. 43 Конституції
України кожен має право на належні,
безпечні і здорові умови праці.

Основні положення щодо реалізації
конституційного права працівників на
охорону їх життя і здоров'я у процесі
трудової діяльності, на належні,
безпечні і здорові умови праці
визначає Закон України "Про охорону
праці" від 14 жовтня 1992 року № 2694-XII (далі
- Закону № 2694), дія якого поширюється на
всіх юридичних та фізичних осіб, які
відповідно до законодавства
використовують найману працю, та на
всіх працюючих.

Державна політика в галузі охорони
праці спрямована на створення
належних, безпечних і здорових умов
праці, запобігання нещасним випадкам
та професійним захворюванням.
Пріоритет життя і здоров'я працівників,
повна відповідальність роботодавця за
створення належних, безпечних і
здорових умов праці належить до
основних принципів, на яких базується
державна політика в галузі охорони
праці, що передбачено ч.1, абз.2 ч.2 ст.4
Закону № 2694.

Згідно з ч.1 ст.6 Закону № 2694 умови праці
на робочому місці, безпека
технологічних процесів, машин,
механізмів, устаткування та інших
засобів виробництва, стан засобів
колективного та індивідуального
захисту, що використовуються
працівником, а також
санітарно-побутові умови повинні
відповідати вимогам законодавства.

При цьому, відповідно до ст.13 Закону №
2694 роботодавець зобов'язаний створити
на робочому місці в кожному
структурному підрозділі умови праці
відповідно до нормативно-правових
актів, а також забезпечити додержання
вимог законодавства щодо прав
працівників у галузі охорони праці.

З цією метою роботодавець забезпечує
належне утримання будівель і споруд,
виробничого обладнання та
устаткування, моніторинг за їх
технічним станом.

Роботодавець несе безпосередню
відповідальність за порушення
зазначених вимог.

Відповідно до пункту 2 частини 2 статті 4
Закону України "Про охорону праці"
державна політика в галузі охорони
праці базується на принципах
пріоритету життя і здоров'я
працівників, повної відповідальності
роботодавця за створення належних,
безпечних і здорових умов праці.

При цьому, нормативно-правові акти з
охорони праці - це правила, норми,
регламенти, положення, стандарти,
інструкції та інші документи,
обов'язкові для виконання (ст. 27 Закону
№ 2694).

Відповідно до ст. 1 Закону України "Про
основні засади державного нагляду
(контролю) у сфері господарської
діяльності" держаний нагляд (контроль) -
діяльність уповноважених законом
центральних органів виконавчої влади,
їх територіальних органів, державних
колегіальних органів, органів
виконавчої влади Автономної
Республіки Крим, органів місцевого
самоврядування в межах повноважень,
передбачених законом, щодо виявлення
та запобігання порушенням вимог
законодавства суб'єктами
господарювання та забезпечення
інтересів суспільства, зокрема
належної якості продукції, робіт та
послуг, прийнятого рівня небезпеки для
населення, навколишнього природного
середовища; засади державного нагляду
(контролю) у сфері господарської
діяльності.

Абзацом 1 ч. 5 ст. 4 Закону України "Про
основні засади державного нагляду
(контролю) у сфері господарської
діяльності" у редакції, яка діє з 01.07.2013
року передбачено, що повне або часткове
зупинення виробництва (виготовлення)
або реалізації продукції, виконання
робіт, надання послуг допускається за
постановою адміністративного суду,
ухваленою за результатами розгляду
позову органу державного нагляду
(контролю) щодо застосування заходів
реагування.

Дослідивши обставини справи у
детальному аналізі із чинним
законодавством, суд прийшов до
висновку щодо необґрунтованості
доводів позивача, оскільки матеріалами
справи встановлено виконання ФО-П
ОСОБА_1 припису №223 у повному обсязі.

Так, відповідно до заяви ФО-П ОСОБА_1
від 01.09.2014 року про проведення
позапланової перевірки ФО-П ОСОБА_1 за
адресою АДРЕСА_1 проведено перевірку
виконання вимог припису про усунення
порушень вимог законодавства у сферах
пожежної, техногенної безпеки,
цивільного захисту , за результатами
якої складено акт перевірки додержання
(виконання) вимог законодавства у
сферах пожежної і техногенної безпеки,
цивільного захисту від 11.09.2014 року №237.

Перевіркою встановлено усунення у
повному обсязі порушень вказаних у
приписі №223 від 05.08.2014 року. Вказані
висновки викладені у приписі, в якому
біля встановлених порушень стоять
відмітки "виконано".

Враховуючи, що порушення, виявлені під
час перевірки відповідачем усунені
підстав для застосування до
відповідача заходів реагування у сфері
державного нагляду (контролю) немає.

Відповідно до п. 4 ст.94 КАС України
судові витрати з відповідача не
стягуються.

На підставі наведеного, суд приходить
до висновку, що у задоволенні позовних
вимог слід відмовити.

Керуючись ст.ст. 94, 159-163, 167, 186, 254 Кодексу
адміністративного судочинства України
Харківський окружний адміністративний
суд, -

П О С Т А Н О В И В:

В задоволенні адміністративного
позову Головного управління Державної
служби України з адзвичайних ситуацій
у Харківській області до Фізичної
особи - підприємця ОСОБА_1 про
застосування заходів реагування у
сфері державного нагляду - відмовити.

Постанова може бути оскаржена в
апеляційному порядку до Харківського
апеляційного адміністративного суду
через Харківський окружний
адміністративний суд шляхом подачі
апеляційної скарги протягом десяти
днів з дня її проголошення. У разі
застосування судом частини третьої
статті 160 цього Кодексу, а також
прийняття постанови у письмовому
провадженні апеляційна скарга
подається протягом десяти днів з дня
отримання копії постанови.

Постанова набирає законної сили
після закінчення строку подання
апеляційної скарги, якщо скаргу не було
подано. У разі подання апеляційної
скарги постанова, якщо її не скасовано,
набирає законної сили після повернення
апеляційної скарги, відмови у
відкритті апеляційного провадження
або набрання законної сили рішенням за
наслідками апеляційного провадження.

Суддя
Нуруллаєв І.С.