Справа № 808/3891/14
Суддя: Максименко Лілія Яковлівна
Дата ухвалення: 2014-08-14 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ЗАПОРІЗЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ
СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

14 серпня 2014 року ( 11 год. 45 хв.)Справа №
808/3891/14 м.Запоріжжя

Запорізький окружний адміністративний
суд у складі головуючого судді -
Максименко Л.Я., розглянув в порядку
письмового провадження
адміністративну справу

за позовною заявою: ОСОБА_1, м. Запоріжжя

до відповідача: Інспекції державного
архітектурно-будівельного контролю у
Запорізькій області, м. Запоріжжя

про: скасування постанови та припису
про усунення порушень вимог
законодавства у сфері містобудування,

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 (далі - позивач) звернувся із
адміністративним позовом до Інспекції
державного архітектурно-будівельного
контролю у Запорізькій області (далі -
відповідач), в якому позивач просить
суд: скасувати постанову № 173 від 04.06.2014
по справі про адміністративне
правопорушення про визнання винним
ОСОБА_1 у вчиненні адміністративного
правопорушення, передбаченого ч. 13 ст. 93
КУпАП, та накладення адміністративного
стягнення у вигляді штрафу в розмірі 10
200 грн., винесеною першим заступником
начальника інспекції державного
архітектурно-будівельного контролю у
Запорізькій області Краюшкіною
Оксаною Володимирівною; скасувати
припис № 155 від 30.05.2014 про усунення
порушення вимог законодавства у сфері
містобудування, виданий головним
державним інспектором Інспекції
державного архітектурно-будівельного
контролю у Запорізькій області
Балабановим Родіоном Валерійовичем.

В обґрунтування позову посилається на
те, що посадова особа інспекції, яка
проводила перевірку, в порушення вимог
п. 7 Порядку здійснення державного
архітектурно-будівельного контролю не
пред'явила службове посвідчення та
направлення для проведення
позапланової перевірки. Під час
перевірки 14.04.2014 з боку представника
ТОВ «Лотос-А», керівником якого є
позивач у справі, надавались усні
пояснення стосовно того, чому
проводиться заміна гіпсокартонних
перегородок, але посадовою особою
інспекції, в порушення п. 12
вищевказаного Порядку, всі пояснення
проігноровано. Також зазначає, що в
порушення положень п. 17 Постанови КМУ №
244 від 06.04.1995 позивача не було
повідомлено про час і місце розгляду
справи. Щодо безпосередньо
правопорушення, за яке накладено штраф
в розмірі 109 620 грн. вказує, що на час
оформлення декларації про готовність
об'єкта до експлуатації,
зареєстрованої в Інспекції ДАБК 17.12.2013,
всі подані до декларації дані
відповідали дійсності, всі роботи було
завершено в повному обсязі. Однак, у
зв'язку із тим, що об'єкт не
експлуатували, порушення вимог абз. 4 п.
6 ч. 2 ст. 2 Закону України «Про
відповідальність за правопорушення у
сфері містобудівної діяльності» не
було. Крім того, вважає, що оскаржувану
постанову винесено з грубим порушенням
вимог чинного законодавства, а саме
всупереч вимог ст. 268 КУпАП розгляд
справи відбувся за відсутності особи,
яка притягалась до відповідальності.
Зазначає, що оскаржувану постанову
винесено на підставі розгляду
матеріалів, зокрема, і протоколу про
адміністративне правопорушення від
30.05.2014. Однак, позивач стверджує, що
ніякий протокол він не підписував та
йому він не надсилався. На підставі
викладеного, вважає оскаржувані
постанову № 173 від 04.06.2014 та припис № 155
від 30.05.2014 протиправними і такими, що
підлягають скасуванню.

В судове засідання 14.08.2014 представник
позивача не прибув, клопотанням від
14.08.2014 вх. № 31411 просить суд розглянути
справу за його відсутності. Наполягає
на задоволенні позову.

Відповідач позов не визнав, у письмових
запереченнях від 11.08.2014 вих. № 7/8-2922-02
посилається на те, що на підставі
звернення прокуратури Запорізької
області головним державним
інспектором інспекційного відділу
Балабановим Р.В. було проведено
позапланову перевірку додержання
вимог містобудівного законодавства на
об'єкті будівництва за адресою: м.
Запоріжжя, вул. 40 років Радянської
України, 34. Перевіркою встановлено, що
не дивлячись на реєстрацію ТОВ
«Лотос-А» декларації № ЗП про
готовність зазначеного об'єкта до
експлуатації, будівельні роботи на
об'єкті завершено не було. Вказане
свідчить про те, що ТОВ «Лотос-А»
внесені недостовірні дані в декларацію
про готовність об'єкта до експлуатації.
Зазначає, що у зв'язку із цим, 30.05.2014
відносно позивача було складено
протокол про адміністративне
правопорушення, відповідальність за
яке визначена ч. 13 ст. 96 КУпАП. З
протоколом позивача було ознайомлено,
але від підпису він відмовився. Того ж
дня позивачу надано припис про
усунення порушення вимог
законодавства у сфері містобудівної
діяльності, будівельних норм,
державних стандартів і правил. А 04.06.2014
за результатами розгляду
вищезазначеного протоколу було
винесено постанову по справі про
адміністративне правопорушення № 173,
якою на позивача було накладено штраф у
розмірі 10 200 грн. на підставі ч. 13 ст. 96
КУпАП. У зв'язку із викладеним вважає,
що в діях інспекції державного
архітектурно-будівельного контролю у
Запорізькій області відсутні
порушення вимог містобудівного
законодавства. Просить у задоволені
адміністративного позову відмовити
повністю.

У судове засідання прибув представник
відповідача Тараненко С.А. та підтримав
заперечення.

Проте, відповідно до частини
шостої статті 128 Кодексу
адміністративного судочинства України
(далі - КАС України) якщо немає перешкод
для розгляду справи у судовому
засіданні, визначених цією статтею, але
прибули не всі особи, які беруть участь
у справі, хоча і були належним чином
повідомлені про дату, час і місце
судового розгляду, суд має право
розглянути справу у письмовому
провадженні у разі відсутності потреби
заслухати свідка чи експерта.

Оскільки у судове засідання прибули не
всі особи, які беруть участь у справі,
суд вважає за можливе розглянути
справу у порядку письмового
провадження.

Враховуючи вимоги ч. 1 ст. 41 КАС України,
відповідно до якої у разі неявки у
судове засідання всіх осіб, які
беруть участь у справі, чи якщо
відповідно до положень цього Кодексу
розгляд справи здійснюється за
відсутності осіб, які беруть участь у
справі (у тому числі при розгляді
справи в порядку письмового
провадження), фіксування судового
засідання за допомогою
звукозаписувального технічного засобу
не здійснювалось.

Дослідивши обставини справи та
перевіривши їх доказами, суд приходить
до наступних висновків.

Відповідно до статті 10 Закону України
від 20.05.1999 № 687-XІV «Про архітектурну
діяльність» (із змінами та
доповненнями) для забезпечення під час
забудови територій, розміщення і
будівництва об'єктів архітектури
додержання суб'єктами архітектурної
діяльності затвердженої містобудівної
та іншої проектної документації, вимог
вихідних даних, а також з метою захисту
державою прав споживачів будівельної
продукції здійснюється в
установленому законодавством порядку
державний архітектурно-будівельний
контроль та нагляд.

Згідно статті 41 Закону України від
17.02.2011 № 3038-VІ «Про регулювання
містобудівної діяльності» (із змінами
та доповненнями, далі - Закон № 3038-VІ)
державний архітектурно-будівельний
контроль - це сукупність заходів,
спрямованих на дотримання вимог
законодавства у сфері містобудівної
діяльності, будівельних норм,
державних стандартів і правил.

Державний архітектурно-будівельний
контроль здійснюється органами
державного архітектурно-будівельного
контролю в порядку, встановленому
Кабінетом Міністрів України.

Держархбудінспекція України здійснює
свою діяльність на підставі Положення
про Державну архітектурно-будівельну
інспекцію України, затвердженого
Указом Президента України від 08 квітня
2011 року № 439/2011.

У відповідності до пункту 3 Положення,
основними завданнями
Держархбудінспекції України є
реалізація державної політики з питань
державного архітектурно-будівельного
контролю, контролю у сфері
житлово-комунального господарства, а
саме: здійснення в межах своїх
повноважень державного контролю за
дотриманням законодавства, стандартів,
нормативів, норм, порядків і правил із
зазначених питань; виконання
дозвільних та реєстраційних функцій у
будівництві, ліцензування
господарської діяльності, пов'язаної
зі створенням об'єктів архітектури.

Інспекція державного
архітектурно-будівельного контролю у
Запорізькій області є юридичною особою
публічного права - територіальним
органом суб'єкту владних повноважень -
центрального органу виконавчої влади
Державної архітектурно-будівельної
інспекції України, утвореним
постановою Кабінету Міністрів України
від 23 травня 2011 року № 549 «Про утворення
територіальних органів Державної
архітектурно-будівельної інспекції».

Проведення архітектурно-будівельного
контролю регулюється «Порядком
здійснення архітектурно-будівельного
контролю», затвердженим постановою
Кабінету Міністрів України від 23.05.2011р.
№ 553 (надалі Порядок № 553).

Пунктом 2 Порядку № 553 встановлено, що
державний архітектурно-будівельний
контроль здійснюється за дотриманням:
вимог законодавства у сфері
містобудівної діяльності, проектної
документації, будівельних норм,
державних стандартів і правил,
технічних умов, інших нормативних
документів під час виконання
підготовчих і будівельних робіт,
архітектурних, інженерно-технічних і
конструктивних рішень, застосування
будівельної продукції; порядку
здійснення авторського і технічного
нагляду, ведення загального та (або)
спеціальних журналів обліку виконання
робіт (далі - загальні та (або)
спеціальні журнали), виконавчої
документації, складення актів на
виконані будівельно-монтажні та
пусконалагоджувальні роботи; інших
вимог, установлених законодавством,
будівельними нормами, правилами та
проектною документацією, щодо
створення об'єкта будівництва.

Відповідно до п. 7 Порядку № 553
позаплановою перевіркою вважається
перевірка, яка не передбачена планом
роботи інспекції. Підставами для
проведення позапланової перевірки є,
зокрема, вимога правоохоронних органів
про проведення перевірки.

Судом з'ясовано, що 28.03.2014 на адресу
інспекції державного
архітектурно-будівельного контролю у
Запорізькій області надійшов лист
прокуратури Запорізької області від
25.03.2014 № 07/1/1-673/3-вих-14 з вимогою
організувати перевірку з питань
додержання вимог містобудівного
законодавства щодо здійснення
будівельних робіт та прийнятті в
експлуатацію приватної клініки за
адресою: м. Запоріжжя, вул. 40 років Рад.
України, 34.

14.04.2014 головним державним інспектором
інспекції державного
архітектурно-будівельного контролю у
Запорізькій області Балабановим Р.В.
було проведено позапланову перевірку
вимог чинного законодавства у сфері
містобудування ТОВ «Лотос-А» на об'єкті
будівництва: «Реконструкція
нежитлової будівлі під
комплексно-діагностичний центр за
адресою: м. Запоріжжя, вул. Сорок Років
Радянської України, 34, будівля літ. Г-6
(III категорія складності)».

Перевірка була здійснена в
присутності директора ТОВ «Лотос-А»
ОСОБА_1 та головного інженера ТОВ «СМК
ДАС» Оноприйчука В.О.

В результаті проведеної перевірки було
встановлено, що замовником будівництва
ТОВ «Лотос-А» в інспекції державного
архітектурно-будівельного контролю у
Запорізькій області було отримано
дозвіл на виконання будівельних робіт
від 11.03.2011р. за № 117-11. У грудні 2013 року
ТОВ «Лотос-А» зареєстровано декларацію
про готовність об'єкта до експлуатації
від 11.12.2013 за № . На час проведення
перевірки виконувались будівельні
роботи з монтажу гіпсокартонних
перегородок по металевому каркасу,
роботи з внутрішнього опорядження, на
всіх поверхах будівлі. Тобто об'єкт
«реконструкція нежитлової будівлі під
комплексний медико-діагностичний
центр за адресою: м. Запоріжжя, вул.
40років Радянської України, 34, будівля
(літ. Г-6)» вважається незакінченим
будівництвом, що є фактично наведенням
недостовірних даних у вищезазначеній
декларації про готовність об'єкта до
експлуатації, що є порушенням ч. 10 ст. 39
Закону України «Про регулювання
містобудівної діяльності», п. 19 Порядку
прийняття в експлуатацію закінчених
будівництвом об'єктів, затвердженого
постановою КМУ від 13.04.2011 № 461. За
результатами перевірки складено акт
від 14.04.2014.

Крім того, п. 17 Порядку № 553 передбачено,
що у разі виявлення порушень вимог
законодавства у сфері містобудівної
діяльності, крім акта перевірки,
складається

протокол разом з приписом усунення
порушення вимог законодавства у сфері
містобудівної діяльності,
будівельних норм, державних
стандартів і правил або приписом про
зупинення підготовчих та будівельних
робіт, які виконуються без
повідомлення, реєстрації

декларації про початок їх виконання
або дозволу на виконання будівельних
робіт (далі - припис). Припис
складається у двох примірниках. Один
примірник припису залишається в
інспекції, а інший надається суб'єкту
містобудування, щодо якого
здійснюється державний
архітектурно-будівельний контроль.
Припис підписується посадовою особою
інспекції, яка провела перевірку (п. 19
Порядку № 553).

30.05.2014 головним державним інспектором
Запорізького інспекційного відділу
Балабановим Р.В. відносно директора ТОВ
«Лотос-А» ОСОБА_1 складено припис № 155, в
якому вимагалось усунути порушення
шляхом зазначення достовірної
інформації у декларації про готовність
об'єкта до експлуатації.

Суд, дослідивши наявні у справі докази
вважає, що припис № 155 від 30.05.2014 є
протиправним і таким, що підлягає
скасуванню з огляду на наступне.

Відповідно до ч.ч.1, 2 ст.39 Закону України
«Про регулювання містобудівної
діяльності», прийняття в експлуатацію
закінчених будівництвом об'єктів, що
належать до I - III категорій складності,
та об'єктів, будівництво яких
здійснювалося на підставі
будівельного паспорта, здійснюється
шляхом реєстрації відповідною
інспекцією державного
архітектурно-будівельного контролю на
безоплатній основі поданої замовником
декларації про готовність об'єкта до
експлуатації; форма декларації про
готовність об'єкта до експлуатації,
порядок її подання і реєстрації
визначаються Кабінетом Міністрів
України.

Процедура прийняття в експлуатацію
закінчених будівництвом об'єктів
визначається Порядком прийняття в
експлуатацію закінчених будівництвом
об'єктів, затвердженого Постановою
Кабінету Міністрів України № 461 від
13.04.2011 (далі - Порядок № 461).

Загальними положення вказаного
Порядку визначено, що прийняття в
експлуатацію об'єктів, що належать до
І-ІІІ категорії складності, та об'єктів,
будівництво яких здійснено на підставі
будівельного паспорта, проводиться
шляхом реєстрації Державною
архітектурно-будівельною інспекцією
та її територіальними органами
поданої замовником декларації про
готовність об'єкта до експлуатації;
датою прийняття в експлуатацію об'єкта
є дата реєстрації декларації або
видачі сертифікату; експлуатація
об'єктів, не прийнятих в експлуатацію,
забороняється.

Судом з'ясовано, що у грудні 2013 року ТОВ
«Лотос-А» зареєстровано декларацію про
готовність об'єкта до експлуатації від
11.12.2013 за № .

Пунктом 19 вказаного Порядку
передбачено, що замовник відповідно до
закону відповідає за повноту та
достовірність даних, зазначених у
поданій ним декларації.

Як зафіксовано в акті перевірки від
14.04.2014 на час проведення перевірки
виконувались будівельні роботи з
монтажу гіпсокартонних перегородок по
металевому каркасу, роботи з
внутрішнього опорядження, на всіх
поверхах будівлі. Тобто об'єкт
«реконструкція нежитлової будівлі під
комплексний медико-діагностичний
центр за адресою: м. Запоріжжя, вул.
40років Радянської України, 34, будівля
(літ. Г-6)» вважається незакінченим
будівництвом.

Згідно з п. 28 Порядку № 461 у разі
виявлення Інспекцією наведених у
декларації недостовірних даних
(встановлення факту, що на дату
реєстрації декларації інформація, яка
зазначалася в ній, не відповідала
дійсності та/або виявлення
розбіжностей між даними, зазначеними у
декларації), які не є підставою вважати
об'єкт самочинним будівництвом
відповідно до статті 39-1 Закону України
«Про регулювання містобудівної
діяльності», Інспекція письмово
повідомляє замовника протягом одного
робочого дня з дня такого виявлення.

Замовник зобов'язаний протягом трьох
робочих днів з дня самостійного
виявлення технічної помилки (описки,
друкарської, граматичної, арифметичної
помилки) в зареєстрованій декларації
або отримання відомостей про виявлення
недостовірних даних подати достовірні
дані щодо інформації, яка потребує
змін, для внесення їх Інспекцією до
єдиного реєстру шляхом подання
особисто або надсилання Інспекції
рекомендованим листом з описом
вкладення заяви за формою згідно з
додатком 6 до цього Порядку, декларації,
в якій виявлено технічну помилку або
недостовірні дані, в одному примірнику
та декларації, в якій враховано зміни, у
двох примірниках за формою згідно з
додатком 1 до цього Порядку.

Тобто, п. 28 Порядку № 461 чітко
передбачає, що повинен бути
встановлений факту того, що саме на
дату реєстрації декларації інформація,
яка зазначалася в ній, не відповідала
дійсності.

Проте, як вбачається із матеріалів
справи, перевірка об'єкту проводилась
Інспекцією лише у квітні 2014 року, а тому
будь-яких належних доказів того, що
саме на час реєстрації декларації про
готовність об'єкта до експлуатації
зазначені в ній відомості не
відповідали дійсності Інспекція суду
не надала.

Отже, суд вважає недоведеним сам факт
порушення - наведення відповідачем
недостовірних даних у вищезазначеній
декларації про готовність об'єкта до
експлуатації.

Крім того, суд вважає взагалі абсурдним
внесення змін до декларації про
готовність об'єкта до експлуатації про
те, що роботи не виконані, чи
знаходяться на стадії виконання,
оскільки це вже за своїм змістом не
буде декларація про готовність об'єкта.
Тобто, Інспекцією винесено
оскаржуваний припис, який фактично не
може бути ніколи виконаний.

Щодо оскарження постанови № 173 від
04.06.2014 по справі про адміністративне
правопорушення суд зазначає таке.

Відповідно до п. 5 Порядку накладення
штрафів за правопорушення у сфері
містобудівної діяльності,
затвердженого постановою КМУ № 244 від
06.04.1995, накладення на суб'єкта
містобудування штрафу за
правопорушення у сфері містобудівної
діяльності не звільняє від
відповідальності, передбаченої
Кодексом України про адміністративні
правопорушення, посадових осіб такого
суб'єкта, до службових обов'язків яких
належить забезпечення дотримання
вимог законодавства у сфері
містобудівної діяльності.

Частиною 13 ст. 96 КУпАП передбачено, що
експлуатація об'єктів будівництва, які
завершені будівництвом з 19 січня 2012
року та не прийняті в експлуатацію, а
також наведення недостовірних даних у
декларації про готовність об'єкта до
експлуатації, вчинені щодо об'єктів III
категорії складності, - тягнуть за
собою накладення штрафу від п'ятисот до
шестисот неоподатковуваних мінімумів
доходів громадян.

Згідно зі ст. 256 КУпАП у протоколі про
адміністративне правопорушення
зазначаються: дата і місце його
складення, посада, прізвище, ім'я, по
батькові особи, яка склала протокол;
відомості про особу, яка притягається
до адміністративної відповідальності
(у разі її виявлення); місце, час
вчинення і суть адміністративного
правопорушення; нормативний акт, який
передбачає відповідальність за дане
правопорушення; прізвища, адреси
свідків і потерпілих, якщо вони є;
пояснення особи, яка притягається до
адміністративної відповідальності;
інші відомості, необхідні для
вирішення справи. Якщо правопорушенням
заподіяно матеріальну шкоду, про це
також зазначається в протоколі.

Протокол підписується особою, яка його
склала, і особою, яка притягається до
адміністративної відповідальності;
при наявності свідків і потерпілих
протокол може бути підписано також і
цими особами.

У разі відмови особи, яка притягається
до адміністративної відповідальності,
від підписання протоколу, в ньому
робиться запис про це. Особа, яка
притягається до адміністративної
відповідальності, має право подати
пояснення і зауваження щодо змісту
протоколу, які додаються до протоколу,
а також викласти мотиви свого
відмовлення від його підписання.

При складенні протоколу особі, яка
притягається до адміністративної
відповідальності, роз'яснюються його
права і обов'язки, передбачені статтею
268 цього Кодексу, про що робиться
відмітка у протоколі.

Однак, як свідчать надані відповідачем
та долучені до справи документи, у
Інспекції відсутні будь-які належні
докази того, що позивач запрошувався
для складання протоколу від 30.05.2014, був
присутнім при його складанні,
ознайомлений із ним, права та обов'язки
роз'яснені тощо.

Той факт, що у протоколі про
адміністративне правопорушення від
30.05.2014 інспектором зроблена відмітка
про відмову ОСОБА_1 від підписання
протоколу не може достеменно свідчити
про те, що позивач взагалі був
обізнаний про дату, час і місце
складання щодо нього вказаного
протоколу.

Статтею 268 КУпАП передбачено, що особа,
яка притягається до адміністративної
відповідальності має право:
знайомитися з матеріалами справи,
давати пояснення, подавати докази,
заявляти клопотання; при розгляді
справи користуватися юридичною
допомогою адвоката, іншого фахівця у
галузі права, який за законом має право
на надання правової допомоги особисто
чи за дорученням юридичної особи,
виступати рідною мовою і користуватися
послугами перекладача, якщо не володіє
мовою, якою ведеться провадження;
оскаржити постанову по справі.

Справа про адміністративне
правопорушення розглядається в
присутності особи, яка притягається до
адміністративної відповідальності.
Під час відсутності цієї особи справу
може бути розглянуто лише у випадках,
коли є дані про своєчасне її сповіщення
про місце і час розгляду справи і якщо
від неї не надійшло клопотання про
відкладення розгляду справи.

В протоколі про адміністративне
правопорушення від 30.05.2014 зазначено, що
ОСОБА_1 повідомлено про те, що 04.06.2014 о
10год.00 хв. відбудеться розгляд справи
про адміністративне правопорушення.
Будь-яких письмових доказів
повідомлення позивача про розгляд
справи про правопорушення до суду не
надано.

Із тексту постанови № 173 від 04.06.2014 по
справі про адміністративне
правопорушення взагалі не вбачається,
чи був присутнім позивач чи ні.
Враховуючи напис на зворотному боці
постанови про те, що копію надіслано
поштою, суд все ж таки приходить до
висновку про те, що під час винесення
постанови № 173 від 04.06.2014 ОСОБА_1
присутнім не був.

Таким чином, суд вважає, що
відповідачем в порушення вимог ст . 268
КУпАП було розглянуто справу про
адміністративне правопорушення за
відсутності особи, яка притягається до
адміністративної відповідальності.
При цьому будь-які відомості про те, що
ОСОБА_1 був своєчасно сповіщений про
місце і час розгляду справи Інспекцією
не надано.

Крім того, при розгляді матеріалів про
адміністративне правопорушення,
перший заступник начальника інспекції
державного архітектурно-будівельного
контролю у Запорізькій області
Краюшкіна О.В. ґрунтувала свої висновки
безпосередньо на протоколі про
адміністративне правопорушення від
30.05.2014, який як зазначалося вище на
думку суду складений також із
порушенням положень ст. 256 КУпАП.

Таким чином, суд вважає, що порушення
порядку притягнення особи до
адміністративної відповідальності, за
умови недоведеності самого факту
вчинення порушення (викладеного судом
вище), є підставою для скасування
постанови № 173 від 04.06.2014 по справі про
адміністративне правопорушення про
визнання винним ОСОБА_1 у
вчиненні адміністративного
правопорушення, передбаченого ч. 13 ст. 93
КУпАП, та накладення адміністративного
стягнення у вигляді штрафу в розмірі 10
200 грн.

Частиною 3 ст. 2 КАС України передбачено,
що у справах щодо оскарження рішень,
дій чи бездіяльності суб'єктів
владних повноважень адміністративні
суди перевіряють, чи прийняті
(вчинені) вони:

1) на підставі, у межах повноважень
та у спосіб, що передбачені
Конституцією та законами України;

2) з використанням повноваження з
метою, з якою це повноваження надано;

3) обґрунтовано, тобто з
урахуванням усіх обставин, що мають
значення для прийняття рішення
(вчинення дії);

4) безсторонньо (неупереджено);

5) добросовісно;

6) розсудливо;

7) з дотриманням принципу рівності
перед законом, запобігаючи
несправедливій дискримінації;

8) пропорційно, зокрема з
дотриманням необхідного балансу між
будь-якими несприятливими наслідками
для прав, свобод та інтересів особи і
цілями, на досягнення яких спрямоване
це рішення (дія);

9) з урахуванням права особи на
участь у процесі прийняття рішення;

10) своєчасно, тобто протягом
розумного строку.

Згідно ч. 1 ст. 71 КАС України, кожна
сторона повинна довести ті
обставини, на яких ґрунтуються її
вимоги та заперечення, крім випадків,
встановлених

статтею 72 цього Кодексу.

Відповідно до ч. 2 ст. 71 КАС України, в
адміністративних справах про
протиправність рішень, дій чи
бездіяльності суб'єкта владних
повноважень обов'язок щодо доказування
правомірності свого рішення, дії чи
бездіяльності покладається на
відповідача, якщо він заперечує проти
адміністративного позову.

Частиною1 ст. 9 КАС України
передбачено, що суд при вирішенні
справи керується принципом законності,
відповідно до якого органи державної
влади, органи місцевого
самоврядування, їхні посадові та
службові особи зобов'язані діяти лише
на підставі, в межах повноважень та у
спосіб, що передбачені Конституцією та
законами України.

Згідно ст. 86 КАСУ суд оцінює докази, які
є у справі, за своїм внутрішнім
переконанням, що ґрунтується на їх
безпосередньому, всебічному, повному
та об'єктивному дослідженні. Ніякі
докази не мають для суду наперед
встановленої сили. Суд оцінює
належність, допустимість,
достовірність кожного доказу окремо, а
також достатність і взаємний зв'язок
доказів у їх сукупності.

Враховуючи те, що суд вважає
недоведеним сам факт вчиненого
позивачем порушення, а саме зазначення
недостовірних даних в декларації про
готовність об'єкта до експлуатації, а
також приймаючи до уваги порушення
відповідачем процедури прийняття
оскаржуваних рішень, постанову № 173 від
04.06.2014 та припис № 155 від 30.05.2014 слід
визнати протиправними та скасувати.

У зв'язку із викладеними,
адміністративний позов суд
задовольняє повністю.

Відповідно до ч. 1 ст. 94 КАС України, якщо
судове рішення ухвалене на користь
сторони, яка не є суб'єктом владних
повноважень, суд присуджує всі
здійсненні нею документально
підтверджені судові витрати з
Державного бюджету України (або
відповідного місцевого бюджету, якщо
іншою стороною був орган місцевого
самоврядування, його посадова чи
службова особа).

Враховуючи вищезазначене, та
керуючись ст.ст. 2, 4, 7 - 12, 14, 86, 158 - 163 КАС
України, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Адміністративний позов ОСОБА_1 до
Інспекції державного
архітектурно-будівельного контролю у
Запорізькій області про скасування
постанови та припису про усунення
порушень вимог законодавства у сфері
містобудування, - задовольнити
повністю.

Визнати протиправними та
скасувати постанову № 173 від 04.06.2014 по
справі про адміністративне
правопорушення про визнання винним
ОСОБА_1 у вчиненні адміністративного
правопорушення, передбаченого ч. 13 ст. 93
КУпАП, та накладення адміністративного
стягнення у вигляді штрафу в розмірі 10
200 грн., винесеною першим заступником
начальника інспекції державного
архітектурно-будівельного контролю у
Запорізькій області Краюшкіною
Оксаною Володимирівною та скасувати
припис № 155 від 30.05.2014 про усунення
порушення вимог законодавства у сфері
містобудування, виданий головним
державним інспектором Інспекції
державного архітектурно-будівельного
контролю у Запорізькій області
Балабановим Родіоном Валерійовичем.

Присудити з Державного бюджету України
на користь ОСОБА_1 255,78 грн. судового
збору.

Постанова набирає законної сили після
закінчення строку подання апеляційної
скарги, якщо вона не була подана у
встановлені строки. У разі подання
апеляційної скарги судове рішення,
якщо його не скасовано, набирає
законної сили після повернення
апеляційної скарги, відмови у
відкритті апеляційного провадження
або набрання законної сили рішенням за
наслідками апеляційного провадження.

Постанова може бути оскаржена в
апеляційному порядку до
Дніпропетровського апеляційного
адміністративного суду через
Запорізький окружний адміністративний
суд шляхом подачі в 10-денний строк з дня
її проголошення, а в разі складення
постанови у повному обсязі відповідно
до статті 160 КАС України, або прийняття
постанови у письмовому провадженні - з
дня отримання копії постанови,
апеляційної скарги з подачею її копії
відповідно до кількості осіб, які
беруть участь у справі.

Якщо суб'єкта владних повноважень у
випадках та порядку, передбачених
частиною четвертою статті 167 КАС
України, було повідомлено про
можливість отримання копії постанови
суду безпосередньо в суді, то
десятиденний строк на апеляційне
оскарження постанови суду
обчислюється з наступного дня після
закінчення п'ятиденного строку з
моменту отримання суб'єктом владних
повноважень повідомлення про
можливість отримання копії постанови
суду.

Копія апеляційної скарги одночасно
надсилається особою, яка її подає, до
суду апеляційної інстанції.

Суддя
Л.Я. Максименко