Справа № 823/2998/14
Суддя: Л.В.Трофімова
Дата ухвалення: 2014-10-03 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

823/2998/14

УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

03 жовтня 2014 року м. Черкаси справа № 823/2998/14

Суддею Черкаського окружного адміністративного суду Трофімовою Л.В. перевірено матеріали адміністративного позову у справі № 823/2998/14

за позовом товариства з обмеженою відповідальністю «Енергетично-дорожнє будівництво» (надалі – ТОВ «Енергетично-дорожнє будівництво»)

до Корсунь-Шевченківської об’єднаної державної податкової інспекції Головного управління Міндоходів у Черкаській області (надалі – Корсунь-Шевченківська ОДПІ) Канівське відділення Корсунь-Шевченківської ОДПІ

про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення – рішення, прийнято ухвалу.

ТОВ «Енергетично-дорожнє будівництво», звернувшись до суду з адміністративним позовом до Корсунь-Шевченківська ОДПІ, просить:

- всі судові витрати покласти на відповідача.

Відповідно до п.3 ч.1 ст.107 КАС України суддя після одержання позовної заяви з'ясовує чи відповідає позовна заява вимогам, встановленим ст.106 цього Кодексу. Вивчивши матеріали позовної заяви, суддя встановив, що вона не відповідає вимогам ст.106 КАС України.

Відповідно до п.4 ч.1 ст.106 КАС України у позовній заяві зазначається зміст позовних вимог згідно з ч.4 і ч.5 ст.105 цього Кодексу і виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, а у разі подання позову до декількох відповідачів, - зміст позовних вимог щодо кожного з відповідачів.

У постанові Пленуму ВАСУ від 20 травня 2013 року №7 «Про судове рішення у адміністративній справі» зазначено: із змісту ст. 162 КАС України слідує, що у разі задоволення позову про визнання протиправним рішення суб'єкта владних повноважень чи його окремих положень суд повинен зазначити про це у судовому рішенні та одночасно застосувати один із встановлених законом способів захисту порушеного права позивача – про скасування або визнання нечинним рішення чи окремих його положень. Одночасне застосування обох способів захисту порушеного права – визнання спірного акта нечинним та скасування такого акта – є помилковим. Скасування акта суб'єкта владних повноважень як способу захисту порушеного права позивача застосовується тоді, коли спірний акт не породжує жодних правових наслідків від моменту прийняття такого акта. Визнання ж акта суб'єкта владних повноважень нечинним означає втрату чинності таким актом з моменту набрання чинності відповідним судовим рішенням або з іншого визначеного судом моменту після прийняття такого акта. Враховуючи зазначене позивачу необхідно уточнити зміст позовних вимог відповідно до ч. 4 ст. 105 КАС України.

Згідно ч.3 ст.106 КАС України до позовної заяви додається документ про сплату судового збору. Відповідно до ч.2 ст.4 Закону України «Про судовий збір» від 8 липня 2011 року №3674-VI (надалі – Закон №3674) за подання до адміністративного суду позову майнового характеру встановлюється ставка у розмірі 2 відсотки розміру майнових вимог, але не менше 1,5 розміру мінімальної заробітної плати та не більше 4 розмірів мінімальної заробітної плати. За подання до адміністративного суду позову немайнового характеру встановлюється ставка у розмірі 0,06 розміру мінімальної заробітної плати. Відповідно ч.3 ст.4 Закону №3674 під час подання адміністративного позову майнового характеру сплачується 10 відсотків розміру ставки судового збору. Решта суми судового збору стягується з позивача або відповідача пропорційно до задоволеної чи відхиленої частини вимоги. Згідно ч.3 ст.6 Закону №3674 за подання позовної заяви, що має одночасно майновий і немайновий характер, судовий збір сплачується за ставками, встановленими для позовних заяв майнового та немайнового характеру. У ст.8 Закону України «Про Державний бюджет України на 2014 рік» від 16 січня 2014 року № 719-VII визначено мінімальну заробітну плату у місячному розмірі з 1 січня 2014 року - 1218 гривень. Позивачем у додатках до позовної заяви додано платіжне доручення від 30.09.2014 №209 у сумі 487 грн. 20 коп., що є доказом сплати 10 відсотків розміру ставки судового збору за подання адміністративного позову майнового характеру. Суддя зазначає, що у випадку, якщо позовна заява також міститиме вимогу немайнового характеру – «визнати протиправними», то позивачу необхідно надати доказ сплати судового збору за вимогу немайнового характеру.

Згідно ч.3 п.1 ст.106 КАС України у позовній заяві вказується ім'я (найменування) відповідача, посада і місце служби посадової чи службової особи, поштова адреса, а також номер засобу зв'язку, адреса електронної пошти, якщо такі відомі. У позовній заяві не зазначено адресу електронної пошти відповідача та не зазначено чи така інформація відома позивачеві.

Згідно ч.4 ст.106 КАС України позовна заява підписується позивачем або його представником із зазначенням дати її підписання. Дата підписання - це день фактичного підписання, а не складення (чи реєстрації) позовної заяви. У порушення вимог зазначеної статті позивачем не зазначено дату підписання позовної заяви, а зазначено лише дату реєстрації – 30.09.2014 за № 09-29.

Згідно ч.2 ст.106 КАС України на підтвердження обставин, якими обґрунтовуються позовні вимоги, позивач надає докази, а у разі неможливості - зазначає докази, що не може самостійно надати, із зазначенням причин неможливості надання таких доказів.

Постановою КМУ від 30.11.2011 №1242 затверджено Типову інструкцію з діловодства, де передбачено порядок видачі копій документів (далі – Інструкція). Зокрема, згідно п. 76 Інструкції установа може засвідчувати копії лише тих документів, що створюються в ній, а також у випадках, передбачених в абзаці другому цього пункту. Копія документа виготовляється і видається тільки з дозволу керівника установи, його заступників або керівника структурного підрозділу. У разі підготовки документів для надання судовим органам, під час вирішення питань щодо прийняття громадян на роботу, навчання, засвідчення їх трудових, житлових та інших прав у взаємовідносинах з установою, а також під час формування особових справ працівників установа може виготовляти копії документів, виданих іншими установами (копії дипломів, свідоцтв про одержання освіти тощо). Пунктом 77 Інструкції визначено, що напис про засвідчення документа складається із слів «Згідно з оригіналом», найменування посади, особистого підпису особи, яка засвідчує копію, її ініціалів (ініціалу імені) та прізвища, дати засвідчення копії і проставляється нижче реквізиту документа «Підпис».

Суддя зазначає, що позивачем до позовної заяви надано ксерокопії/фотокопії документів, жоден з яких не засвідчено у встановленому порядку (відсутня дата засвідчення, найменування посади особи, яка засвідчує копію, її ініціалів (ініціалу імені) та прізвища).

Відповідно до п.4 ч.1 ст.106 КАС України позовна заява повинна містити інформацію про те, які саме права, свободи або інтереси, на думку позивача, було порушено діями (бездіяльністю) органу владних повноважень.

Суддя зазначає, що усі документи, що надаються позивачем до суду, повинні також містити їх копії відповідно до кількості відповідачів і третіх осіб.

Згідно ч.1 ст.108 КАС України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених ст.106 цього Кодексу, постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху з наданням позивачу строку до 17 жовтня 2014 року для усунення недоліків.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 106, 108 КАС України, суддя,

УХВАЛИВ:

Позовну заяву за позовом товариства з обмеженою відповідальністю «Енергетично-дорожнє будівництво» до Корсунь-Шевченківської об’єднаної державної податкової інспекції Головного управління Міндоходів у Черкаській області Канівське відділення Корсунь-Шевченківської ОДПІ про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення – рішення залишити без руху.

Надати позивачеві строк до 17 жовтня 2014 року для усунення недоліків позовної заяви.

Роз’яснити позивачеві, що у разі невиконання вимог цієї ухвали позовна заява буде вважатись неподаною та повернута позивачеві.

Копію ухвали надіслати позивачеві.

Ухвала набирає законної сили після закінчення строків подання апеляційної скарги, якщо вона не була подана у встановлені строки. У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після закінчення апеляційного розгляду справи.

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного адміністративного суду шляхом подання апеляційної скарги через Черкаський окружний адміністративний суд в порядку, передбаченому статтями 185-187 Кодексу адміністративного судочинства України.

Суддя Л.В.Трофімова