Справа № 821/3503/14
Суддя: Пекний А.С.
Дата ухвалення: 2014-10-08 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ХЕРСОНСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ
СУД
___________________________________________________________________
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

08 жовтня 2014 р. м. ХерсонСправа № 821/3503/14

Херсонський окружний адміністративний
суд у складі:

головуючого судді: Пекного А.С.,

при секретарі: Осташевському Е.Є.,

за участю прокурора - Бондара А.В.,
представника відповідача - Шпирко Л.С.,

розглянувши у відкритому судовому
засіданні адміністративну справу за
позовом Прокурора Білозерського
району Херсонської області до
Білозерської районної державної
адміністрації Херсонської області
третя особа: Сільськогосподарське
товариство з обмеженою
відповідальністю "Сім" про визнання
незаконним та скасування
розпорядження голови Білозерської
районної державної адміністрації № 1163
від 17.12.2009 року.,

встановив:

Прокурор Білозерського району
Херсонської області (далі - позивач,
прокурор) звернувся до суду із
адміністративним позовом до
Білозерської районної державної
адміністрації Херсонської області
(далі - відповідач, Білозерська РДА)
в якому просить визнати незаконним та
скасувати розпорядження голови
Білозерської РДА від 17.12.2009р. №1163, яким
затверджено Сільськогосподарському
товариству з обмеженою
відповідальністю «СІМ» (далі - третя
особа, СТОВ «СІМ») технічну
документацію із землеустрою щодо
складання договору оренди земельної
ділянки загальною площею 156,4014 га із
земель державної власності на
території Правдинської сільської ради.

Позовні вимоги мотивовані тим, що за
результатами проведеної прокурорської
перевірки встановлено невідповідність
вказаного розпорядження вимогам
законодавства, а саме ст.56 Закону
України «Про землеустрій», оскільки у
технічній документації відсутній акт
перенесення в натуру меж охоронних зон,
зон санітарної охорони та зон
особливого режиму використання земель.
Крім того, на думку прокурора це
розпорядження є також недоцільним у
розумінні ст.43 Закону України «Про
місцеві державні адміністрації», так
як третьою особою неналежним чином
виконуються умови укладеного на
підставі оскарженого розпорядження
договору оренди земельної ділянки.

В судовому засіданні прокурор
підтримав позовні вимоги та наполягав
на їх задоволенні.

Представник відповідача заперечувала
проти задоволення позову, вказуючи на
те, що порушень законодавства при
прийнятті оскарженого розпорядження
допущено не було, однак при цьому
погодилась із доводами позивача про
недоцільність розпорядження,
посилаючись на те, що рішенням
господарського суду Херсонської
області від 02.10.2014р. у справі №923/1233/14
розірвано договір оренди земельної
ділянки.

Дослідивши матеріали справи,
заслухавши пояснення представників
сторін, оцінивши наявні докази у їх
сукупності, суд приходить до висновку
про наявність підстав для залишення
позовної заяви прокурора без розгляду.

За змістом ч.ч.1, 2, 3 ст.99 КАС України,
адміністративний позов може бути
подано в межах строку звернення до
адміністративного суду, встановленого
цим Кодексом або іншими законами.

Для звернення до адміністративного
суду суб'єкта владних повноважень
встановлюється шестимісячний строк,
який, якщо не встановлено інше,
обчислюється з дня виникнення підстав,
що дають суб'єкту владних повноважень
право на пред'явлення передбачених
законом вимог.

Цим Кодексом та іншими законами можуть
також встановлюватися інші строки для
звернення до адміністративного суду
суб'єкта владних повноважень.

У спірних правовідносинах таким
законом є Закон України «Про
прокуратуру».

Відповідно до пункту 9 розділу XV
«Перехідні положення» Конституції
України прокуратура України до
введення в дію законів, що регулюють
діяльність державних органів щодо
контролю за додержанням законів,
виконує функцію нагляду за додержанням
і застосуванням законів.

Відповідно до статті 123 Конституції
України організація і порядок
діяльності органів прокуратури
України визначаються законом.

Статтею 1 Закону України «Про
прокуратуру» № 1789-XII від 05.11.1991р.
визначено, що прокурорський нагляд за
додержанням і правильним
застосуванням законів Кабінетом
Міністрів України, міністерствами та
іншими центральними органами
виконавчої влади, органами державного
і господарського управління та
контролю, Радою міністрів Автономної
Республіки Крим, місцевими Радами, їх
виконавчими органами, військовими
частинами, політичними партіями,
громадськими організаціями, масовими
рухами, підприємствами, установами і
організаціями, незалежно від форм
власності, підпорядкованості та
приналежності, посадовими особами та
громадянами здійснюється Генеральним
прокурором України і підпорядкованими
йому прокурорами.

Згідно зі статтею 4 Закону України «Про
прокуратуру» діяльність органів
прокуратури спрямована на всемірне
утвердження верховенства закону,
зміцнення правопорядку і має своїм
завданням захист від неправомірних
посягань.

Пунктом 4 частини 1 статті 6 Закону
України «Про прокуратуру» передбачено,
що органи прокуратури України вживають
заходів до порушення закону, від кого б
вони не виходили, поновлення порушених
прав і притягнення у встановленому
законом порядку до відповідальності
осіб, які допустили ці порушення.

Згідно з пунктом 1 частини 1 статті 19
Закону України «Про прокуратуру»
предметом нагляду за додержанням і
застосуванням законів є відповідність
актів, які видаються всіма органами,
підприємствами, установами,
організаціями та посадовими особами,
вимогам Конституції України і чинним
законам.

А відповідно до частини 2 вказаної
статті перевірка виконання законів
проводиться за заявами та іншими
повідомленнями про порушення
законності, що вимагають
прокурорського реагування, а за
наявності приводів - також з власної
ініціативи прокурора.

Повноваження прокурора при здійсненні
прокурорського нагляду передбачені
статтею 20 Закону України «Про
прокуратуру» зі змінами, внесеними
Законом України від 18.09.2012р. № 5288-VI «Про
внесення змін до деяких законодавчих
актів України з питань удосконалення
діяльності прокуратури», який вступив
у законну силу з 1 грудня 2012р.

Відповідно до ст.20 Закону України «Про
прокуратуру» при виявленні порушень
закону прокурор у межах своєї
компетенції має право: вносити
подання; у встановленому законом
порядку ініціювати притягнення особи
до дисциплінарної, адміністративної
відповідальності, складати протокол
про адміністративне правопорушення та
починати досудове розслідування;
звертатися до суду в передбачених
законом випадках.

Згідно із ст.23 вказаного Закону,
подання - це акт реагування прокурора
на виявлені порушення закону з вимогою
(вимогами) щодо: усунення порушень
закону, причин та умов, що їм сприяли;
притягнення осіб до передбаченої
законом відповідальності;
відшкодування шкоди; скасування
нормативно-правового акта, окремих
його частин або приведення його у
відповідність із законом; припинення
незаконних дій чи бездіяльності
посадових і службових осіб.

Подання може бути внесено
Прем'єр-міністру України, Кабінету
Міністрів України, Верховній Раді
Автономної Республіки Крим, Раді
міністрів Автономної Республіки Крим,
міністерствам та іншим центральним і
місцевим органам виконавчої влади,
органам місцевого самоврядування,
військовим частинам, громадським
об'єднанням, органам державного
нагляду (контролю), посадовим і
службовим особам цих органів,
підприємствам, установам та
організаціям незалежно від форм
власності, підпорядкованості чи
приналежності, фізичним особам -
підприємцям.

Відповідний прокурор має бути
повідомлений про результати розгляду
подання та вжиті заходи у визначений
ним строк, що обчислюється з дня
отримання подання та не може бути
меншим 10 днів.

Колегіальний орган, якому внесено
подання, повідомляє про день його
розгляду прокурору, який вправі
особисто взяти участь у засіданні
цього органу.

У разі відхилення подання в цілому чи
частково або неповідомлення прокурора
про результати розгляду подання, а
також якщо подання не вносилося,
прокурор може звернутися до суду щодо:

1) визнання незаконним
нормативно-правового акта
відповідного органу повністю чи в
окремій його частині;

2) визнання протиправним рішення чи
окремих його положень і щодо
скасування або визнання нечинним
рішення чи окремих його положень;

3) визнання протиправними дій чи
бездіяльності, зобов'язання вчинити
певні дії або утриматися від вчинення
певних дій.

Для звернення прокурора з позовом до
суду встановлюється 15-денний строк, що
обчислюється з дня одержання
повідомлення про відхилення подання
або в разі неповідомлення прокурора
про результати розгляду подання з дня
закінчення визначеного прокурором
строку для його розгляду.

Аналізуючи вказані правові норми, суд
приходить до висновку, що ними
встановлено чіткий імперативний
припис щодо строку звернення прокурора
до суду із позовною заявою у випадку,
коли за наслідками здійснення
прокурорського нагляду ним вносилось
подання про усунення причин порушення
законодавства. Такий строк становить 15
днів, що обчислюється з дня одержання
повідомлення про відхилення подання
або в разі неповідомлення прокурора
про результати розгляду подання з дня
закінчення визначеного прокурором
строку для його розгляду.

Судом встановлено, і цих обставин
сторонами не спростовано, що позовну
заяву подано прокурором за наслідками
проведеної на підставі постанови від
21.04.2014р. №5 перевірки у порядку нагляду
за додержанням і застосуванням
законів.

При цьому за результатами перевірки
прокурором вносилось до Білозерської
РДА подання від 06.05.2014р. №97-2348вих-14 про
скасування розпорядження голови
Білозерської РДА від 17.12.2009р. №1163.

Зазначене подання відхилено
відповідачем листом №01-10/0994 від
14.05.2014р., яке того ж дня отримано
позивачем.

Таким чином, строк на звернення до суду
із даним позовом розпочався 15.05.2014р. та
закінчився 29.05.2014р.

Позовну заяву подано до суду поштою
15.08.2014р.. про що свідчить штамп
відділення поштового зв'язку на
конверті, у якому її надіслано, тобто
поза межами строку, установленого ст.99
КАС України та ст.23 Закону України «Про
прокуратуру».

Жодної причини пропуску строку на
звернення до суду, яку можливо було б
визнати поважною, прокурором не
наведено.

В якості такої причини неможливо
розглядати факт повторного внесення
відповідачу подання від 02.07.2014р.
№97-34026вих-14 з аналогічними вимогами,
оскільки, по перше, чинним
законодавством не передбачено права
прокурора на внесення повторного
подання, по-друге, воно також відхилено
відповідачем листом від 15.07.2014р.
№01-10/1477, який отриманий прокурором
16.07.2014р., отже з урахуванням приписів
ст.23 Закону України «Про прокуратуру» і
в цьому випадку строк на звернення до
суду пропущений, оскільки він
закінчився 31.07.2014р.

Відповідно до ст. 100 КАС України,
адміністративний позов, поданий після
закінчення строків, установлених
законом, залишається без розгляду, якщо
суд на підставі позовної заяви та
доданих до неї матеріалів не знайде
підстав для визнання причин пропуску
строку звернення до адміністративного
суду поважними, про що постановляється
ухвала.

Позовна заява може бути залишена без
розгляду як на стадії вирішення
питання про відкриття провадження в
адміністративній справі без
проведення судового засідання, так і в
ході підготовчого провадження чи
судового розгляду справи.

Згідно до п. 9 ч. 1 ст. 155 КАС України
суд залишає позовну заяву без розгляду
якщо позовну заяву подано з порушенням
встановленого законом строку
звернення до адміністративного суду і
суд не знайшов підстав для визнання
причин пропуску строку звернення до
адміністративного суду поважними.

Дослідивши матеріали справи суд не
вбачає наявності поважних підстав
пропуску строку звернення до
адміністративного суду, а тому
відповідно до вищевказаних правових
норм позов підлягає залишенню без
розгляду.

Керуючись ст.ст. 99, 100, 155 КАС України,

ухвалив:

Позовну заяву Прокурора
Білозерського району Херсонської
області до Білозерської районної
державної адміністрації Херсонської
області про визнання незаконним та
скасування розпорядження голови
Білозерської районної державної
адміністрації № 1163 від 17.12.2009 року -
залишити без розгляду.

Ухвалу надіслати особам, які беруть
участь у справі.

Ухвала може бути оскаржена в
апеляційному порядку до Одеського
апеляційного адміністративного суду
через Херсонський окружний
адміністративний суд шляхом подачі
апеляційної скарги в 5-денний строк з
дня її проголошення.

Якщо ухвалу було постановлено у
письмовому провадженні або без участі
особи, яка її оскаржує, апеляційна
скарга подається протягом п"яти днів з
дня отримання копії ухвали. Копія
апеляційної скарги одночасно
надсилається особою, яка її подає, до
суду апеляційної інстанції.

Ухвала набирає законної сили після
закінчення строку подання апеляційної
скарги, якщо вона не була подана у
встановлений строк. У разі подання
апеляційної скарги, ухвала, якщо її не
скасовано, набирає законної сили після
закінчення апеляційного розгляду
справи.

Повний текст ухвали складений та
підписаний 09 жовтня 2014 року.

Суддя

Пекний А.С.

кат. 6.2