Справа № 823/2993/14
Суддя: Л.В.Трофімова
Дата ухвалення: 2014-10-01 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

01 жовтня 2014 року м. Черкаси
справа № 823/2993/14

Суддею Черкаського окружного
адміністративного суду Трофімовою Л.В.
перевірено матеріали
адміністративного позову у справі №
823/2993/14

за позовом ОСОБА_1 (надалі - ОСОБА_1)

до Державної інспекції сільського
господарства у Черкаській області
(надалі - ДІСГ у Черкаській області)

про визнання протиправними дій та
скасування клопотання, прийнято
ухвалу.

ОСОБА_1, звернувшись до суду з
адміністративним позовом до ДІСГ у
Черкаській області, просить: визнати
протиправними дії ДІСГ у Черкаській
області під час внесення до Черкаської
обласної державної адміністрації
клопотання від 02.04.2014 №56; скасувати
клопотання ДІСГ у Черкаській області
від 02.04.2014 №56.

Відповідно до п.3 ч.1 ст.107 КАС України
суддя після одержання позовної заяви
з'ясовує чи відповідає позовна заява
вимогам, встановленим ст.106 цього
Кодексу. Вивчивши матеріали позовної
заяви, суддя встановив, що вона не
відповідає вимогам ст.106 КАС України.

Згідно із пп.2, 3 ч.1 ст.106 КАС України у
позовній заяві вказується ім'я
(найменування) позивача, поштова
адреса, а також номер засобу зв'язку,
адреса електронної пошти, якщо такі є;
ім'я (найменування) відповідача, посада
і місце служби посадової чи службової
особи, поштова адреса, а також номер
засобу зв'язку, адреса електронної
пошти, якщо такі відомі;

У порушення вимог ст.106 КАС України
позивачем не зазначено номеру засобу
зв'язку та адреси електронної пошти
щодо себе та відповідача, та не
повідомлено чи такі є.

Відповідно до п.4 ч.1 ст.106 КАС України у
позовній заяві зазначається зміст
позовних вимог згідно з частинами
четвертою і п'ятою статті 105 цього
Кодексу і виклад обставин, якими
позивач обґрунтовує свої вимоги, а у
разі подання позову до декількох
відповідачів, - зміст позовних вимог
щодо кожного з відповідачів.

Згідно із ч.4 ст.105 КАС України
адміністративний позов може містити
вимоги про: 1) скасування або визнання
нечинним рішення відповідача - суб'єкта
владних повноважень повністю чи
окремих його положень; 2) зобов'язання
відповідача - суб'єкта владних
повноважень прийняти рішення або
вчинити певні дії; 3) зобов'язання
відповідача - суб'єкта владних
повноважень утриматися від вчинення
певних дій; 4) стягнення з відповідача -
суб'єкта владних повноважень коштів на
відшкодування шкоди, завданої його
незаконним рішенням, дією або
бездіяльністю; 5) виконання зупиненої
чи невчиненої дії; 6) встановлення
наявності чи відсутності компетенції
(повноважень) суб'єкта владних
повноважень; 7) примусове відчуження
земельної ділянки, інших об'єктів
нерухомого майна, що на ній розміщені, з
мотивів суспільної необхідності.

Відповідно п.6 ч.1 ст.3 КАС України
адміністративний позов - це звернення
до адміністративного суду про захист
прав, свобод та інтересів у
публічно-правових відносинах. У ч.2 ст.4
КАС України визначено, юрисдикція
адміністративних судів поширюється на
всі публічно-правові спори, крім
спорів, для яких законом встановлений
інший порядок судового вирішення.
Пунктом 1 ч.2 ст.17 КАС України
передбачено, що юрисдикція
адміністративних судів поширюється на
публічно-правові спори, зокрема на
спори фізичних чи юридичних осіб із
суб'єктом владних повноважень щодо
оскарження його рішень
(нормативно-правових актів чи правових
актів індивідуальної дії), дій чи
бездіяльності. Відповідно п.1.4. Порядку
подання нормативно-правових актів на
державну реєстрацію до Міністерства
юстиції України та проведення їх
державної реєстрації затвердженого
наказом Міністерства юстиції України
від 12.04.2005 №34/5 нормативно-правовий акт -
це офіційний письмовий документ,
прийнятий уповноваженим на це
суб'єктом нормотворення у визначеній
законодавством формі та за
встановленою законодавством
процедурою, спрямований на регулювання
суспільних відносин, що містить норми
права, має неперсоніфікований характер
і розрахований на неодноразове
застосування. Прийняття
нормативно-правових актів у вигляді
листів і телеграм не допускається.
Нормативно-правові акти можуть бути
оскаржені широким колом осіб (фізичних
та юридичних), яких вони стосуються.
Індивідуальні ж акти можуть бути
оскаржені лише особами, безпосередні
права, свободи чи охоронювані законом
інтереси яких такими актами порушено.

Клопотання ДІСГ у Черкаській області
від 02.04.2014 №56 не є тим рішенням суб'єкта
владних повноважень, що би породжувало
певні правові наслідки, було би
спрямовано на регулювання публічно -
правових відносин і мало би
обов'язковий характер для суб'єктів цих
відносин, та, відповідно належало би до
судового розгляду як визнання
недійсним обов'язкового для виконання
рішення державного органу, зокрема
такого, що може бути предметом розгляду
за правилами КАС України. Клопотання не
спричиняє виникнення будь-яких прав і
обов'язків осіб чи суб'єктів владних
повноважень, а отже, не породжує
правовідносин, що можуть бути
предметом спору.

Клопотання ДІСГ у Черкаській області
від 02.04.2014 №56 - це письмовий документ у
якому викладено певні обставини, що
можуть бути оцінені уповноваженими
особами суб'єкта владних повноважень
при прийнятті відповідних рішень.
Зазначене клопотання не має
обов'язкового характеру, а тому не є ні
нормативно-правовим актом, ні актом
індивідуальної дії. Дії посадової
особи ДІСГ у Черкаській області при
винесенні (складанні) зазначеного
клопотання - є похідною дією виконання
службових повноважень. З урахуванням
викладеного, зазначений документ та
дії посадової особи ДІСГ у Черкаській
області щодо винесення (складання)
зазначеного документу не можуть бути
скасованими та визнаними незаконними у
порядку адміністративного
судочинства. Під дискреційним
повноваженням розуміють таке
повноваження, що надає певний ступінь
свободи адміністративному органу при
прийнятті рішення, тобто, коли у межах,
що визначені законом, адміністративний
орган має можливість самостійно (на
власний розсуд) вибрати один з кількох
можливих і доцільних у демократичному
суспільстві варіантів рішення. Проте
рішення суб'єкта до якого скеровано
клопотання від 02.04.2014 №56 не є предметом
розгляду та не зазначено чи взагалі
прийнято по суті змісту клопотання.

Позивачем не зазначено які саме дії під
час внесення клопотання від 02.04.2014 №56,
як носія інформації є протиправними,
позаяк вимогу сформульовано «визнати
протиправними дії ДІСГ у Черкаській
області, під час внесення до Черкаської
обласної державної адміністрації
клопотання від 02.04.2014 №56», не вказано
які порушення допущено збоку
відповідача у контексті захисту прав
позивача.

Відповідно до змісту п.4 ч.1 ст.106 КАС
України позовна заява повинна містити
інформацію про те, які саме права,
свободи або інтереси, на думку
позивача, були порушені діями
державного органу, зокрема ДІСГ у
Черкаській області.

Згідно із ч.2 ст.106 КАС України на
підтвердження обставин, якими
обґрунтовуються позовні вимоги,
позивач надає докази, а у разі
неможливості - зазначає докази, що не
може самостійно надати із зазначенням
причин неможливості надання таких
доказів.

Позивач зазначає у позовній заяві, що
на початку 2014 року ДІСГ у Черкаській
області проведено перевірку
законності укладення договору оренди
від 03.04.2007, проте не надає доказів на
підтвердження проведення перевірки,
результатів перевірки, доказу
повідомлення позивача про результати
здійснення контрольних заходів.

Пунктом 1 ст.48 КАС України
адміністративна процесуальна
правоздатність визначається як
здатність мати процесуальні права та
обов'язки в адміністративному
судочинстві та визнається за
громадянами України, іноземцями,
особами без громадянства, органами
державної влади, іншими державними
органами, органами влади Автономної
Республіки Крим, органами місцевого
самоврядування, їхніми посадовими і
службовими особами, підприємствами,
установами, організаціями (юридичними
особами). Пунктом 2 ст.48 КАС України
адміністративна процесуальна
дієздатність визначається як
здатність особисто здійснювати свої
адміністративні процесуальні права та
обов'язки, у тому числі доручати
ведення справи представникові та
належить фізичним особам, які досягли
повноліття і не визнані судом
недієздатними, а також фізичним особам
до досягнення цього віку у спорах з
приводу публічно-правових відносин, у
яких вони відповідно до законодавства
можуть самостійно брати участь.

Суд зазначає, що до позовної заяви не
додано документів, завірених в
установленому законодавством порядку,
що підтверджують адміністративну
процесуальну дієздатність позивача.

Постановою Кабінету Міністрів України
від 30.11.2011 №1242 затверджено Типову
інструкцію з діловодства, де
передбачено порядок видачі копій
документів (далі - Інструкція). Зокрема,
згідно п.76 Інструкції установа може
засвідчувати копії лише тих
документів, що створюються в ній, а
також у випадках, передбачених в абзаці
другому цього пункту. Копія документа
виготовляється і видається тільки з
дозволу керівника установи, його
заступників або керівника
структурного підрозділу. У разі
підготовки документів для надання
судовим органам, під час вирішення
питань щодо прийняття громадян на
роботу, навчання, засвідчення їх
трудових, житлових та інших прав у
взаємовідносинах з установою, а також
під час формування особових справ
працівників установа може виготовляти
копії документів, виданих іншими
установами (копії дипломів, свідоцтв
про одержання освіти тощо). Пунктом 77
Інструкції визначено, що напис про
засвідчення документа складається із
слів «Згідно з оригіналом»,
найменування посади, особистого
підпису особи, яка засвідчує копію, її
ініціалів (ініціалу імені) та прізвища,
дати засвідчення копії і
проставляється нижче реквізиту
документа «Підпис».

Суд зазначає, що позивачем до позовної
заяви додано ксерокопії документів,
однак жодну фотокопію та/або
ксерокопію не завірено у встановленому
порядку.

Суд наголошує, що вжиття заходів для
прискорення процедури розгляду справ є
обов'язком не тільки держави, а й осіб,
які беруть участь у справі. Так,
Європейський суд з прав людини в
рішенні від 7 липня 1989 року у справі
«Юніон Аліментаріа Сандерс С. А. проти
Іспанії» зазначив, що заявник
зобов'язаний демонструвати готовність
брати участь на всіх етапах розгляду,
що стосуються безпосередньо його,
утримуватися від використання
прийомів, які пов'язані із зволіканням
у розгляді справи, а також максимально
використовувати усі засоби
внутрішнього законодавства для
прискорення процедури слухання.

Згідно ч.1 ст.108 КАС України суддя,
встановивши, що позовну заяву подано
без додержання вимог, встановлених ст.
106 цього Кодексу, постановляє ухвалу
про залишення позовної заяви без руху з
наданням позивачу строку до 13 жовтня
2014 року для усунення недоліків.

На підставі викладеного, керуючись ст.
ст. 106, 108 КАС України, суддя,

УХВАЛИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Державної
інспекції сільського господарства у
Черкаській області про визнання
протиправними дій та скасування
клопотання залишити без руху.

Надати позивачеві строк до 13 жовтня 2014
року для усунення недоліків позовної
заяви.

Роз'яснити позивачеві, що у разі не
виконання вимог цієї ухвали позовна
заява буде вважатись неподаною та
повернута позивачеві.

Копію ухвали надіслати позивачеві.

Ухвала набирає законної сили після
закінчення строків подання
апеляційної скарги, якщо вона не була
подана у встановлені строки. У разі
подання апеляційної скарги ухвала,
якщо її не скасовано, набирає законної
сили після закінчення апеляційного
розгляду справи.

Ухвала може бути оскаржена до
Київського апеляційного
адміністративного суду шляхом подання
апеляційної скарги через Черкаський
окружний адміністративний суд в
порядку, передбаченому статтями 185-187
Кодексу адміністративного судочинства
України.

Суддя

Л.В.Трофімова