Справа № 826/8770/13-а
Суддя: Борисюк Л.П.
Дата ухвалення: 2014-09-23 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ
АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Справа: № 826/8770/13-а
Головуючий у 1-й інстанції:
Суддя-доповідач:
У Х В А Л А

Іменем України

23 вересня 2014 року
м. Київ

Київський апеляційний
адміністративний суд у складі колегії
суддів:

Головуючого судді суддів при секретарі
за участю: представника позивача
представника відповідачаБорисюк Л.П.,
Петрика І.Й., Собківа Я.М. Чайка О.С.
Герули М.В. Павлишина М.М.

розглянувши у відкритому судовому
засіданні адміністративну справу за
апеляційною скаргою Товариства з
обмеженою відповідальністю «Рубі Роз
Інтернейшенл Ко., ЛТД» на постанову
Окружного адміністративного суду
міста Києва від 11 вересня 2013 року у
справі за позовом Товариства з
обмеженою відповідальністю «Рубі Роз
Інтернейшенл Ко., ЛТД» до Інспекції
державного архітектурно-будівельного
контролю у місті Києві про визнання
неправомірними та скасування постанов,
-

ВСТАНОВИВ:

В червні 2013 року Товариство з обмеженою
відповідальністю «Рубі Роз
Інтернейшенл Ко., ЛТД» звернулося до
Окружного адміністративного суду
міста Києва із позовом до Інспекції
державного архітектурно-будівельного
контролю у місті Києві в якому просило
визнати неправомірними та скасувати
постанови від 27.05.2013 № 174/13, № 175/13, № 176/13.

Постановою Окружного
адміністративного суду міста Києва від
11 вересня 2013 року в задоволенні позову
відмовлено.

Позивач, не погоджуючись з прийнятим
рішенням суду, звернувся з апеляційною
скаргою, в якій зазначає, що
оскаржувана постанова суду не
відповідає вимогам матеріального та
процесуального права, а саме, судом
першої інстанції неповно з'ясовано та
не доведено обставини, що мають
значення для справи, висновки суду
першої інстанції не відповідають
обставинам справи, в зв'язку з чим
просить скасувати постанову суду та
прийняти нове рішення, яким позов
задовольнити.

Заслухавши суддю-доповідача, пояснення
учасників процесу, які з'явилися в
судове засідання, перевіривши
матеріали справи та доводи апеляційної
скарги, колегія суддів вважає, що
апеляційна скарга не підлягає
задоволенню з наступних підстав.

Відповідно до ч. 1 ст. 200 КАС України, суд
апеляційної інстанції залишає
апеляційну скаргу без задоволення, а
постанову або ухвалу суду - без змін,
якщо визнає, що суд першої інстанції
правильно встановив обставини справи
та ухвалив судове рішення з
додержанням норм матеріального і
процесуального права.

Як вбачається з матеріалів справи та
встановлено судом першої інстанції,
Інспекцією державного
архітектурно-будівельного контролю у
місті Києві було проведено позапланову
перевірку дотримання вимог
законодавства у сфері містобудівної
діяльності, будівельних норм,
державних стандартів і правил ТОВ
«Рубі Роз Інтернейшенл Ко., ЛТД»,
місцезнаходження об'єкта будівництва
«Реконструкція модульних приміщень та
будівництва виробничого корпусу з
випуску губної помади з
адміністративно-побутовим корпусом на
перетині вул. Попудренка та вул.
Біломорської (фактична адреса вул.
Попудренка, 88/3) у Деснянському районі м.
Києва». За наслідком перевірки
складено акт від 02.04.2013.

За результатами зазначеної перевірки
відповідачем винесено припис від 02.04.2012
про усунення порушень вимог
законодавства у сфері містобудівної
діяльності, будівельних норм,
державних стандартів і правил, а також
складено протоколи від 13.05.2013 про
правопорушення у сфері містобудівної
діяльності.

На підставі вищевказаних акту
перевірки, припису та протоколів про
правопорушення, 27.05.2013 Інспекцією
державного архітектурно-будівельного
контролю у місті Києві винесено
постанови:

- № 174/13, якою встановлено експлуатацію
реконструйованих модульних приміщень
будівлі під магазин «Єврошоп» на
перетині вул. Попудренка та вул.
Біломорської (фактична адреса вул.
Попудренка, 88/3) у Деснянському районі м.
Києва без прийняття в експлуатацію, чим
порушено ч. 8 ст. 39 Закону України «Про
регулювання містобудівної діяльності»
та постановлено визнати позивача
винним у вчинені правопорушення
передбаченого абз. 4 п. 6 ч. 2 ст. 2 Закону
України «Про відповідальність за
правопорушення у сфері містобудівної
діяльності» та накласти штраф у сумі 103
230 грн.;

- № 175/13, якою встановлено несвоєчасне
подання замовником інформації про
зміну підрядників, осіб,
відповідальних за проведення
авторського і технічного нагляду,
відповідальних виконавців робіт, чим
порушено ч. 7, 8 ст. 37 Закону України «Про
регулювання містобудівної діяльності»
та постановлено визнати позивача
винним у вчинені правопорушення
передбаченого п. 9 ч. 2 ст. 2 Закону
України «Про відповідальність за
правопорушення у сфері містобудівної
діяльності» та накласти штраф у сумі 5
375 грн.;

- № 176/13, якою встановлено
незабезпечення замовником здійснення
авторського нагляду, чим порушено ст. 11
Закону України «Про архітектурну
діяльність» та постановлено визнати
позивача винним у вчинені
правопорушення передбаченого п. 8 ч. 2
ст. 2 Закону України «Про
відповідальність за правопорушення у
сфері містобудівної діяльності» та
накласти штраф у сумі 51 615 грн.

Даючи правову оцінку обставинам
вказаної справи, колегія суддів
виходить з наступного.

Відповідно до ст. 10 Закону України «Про
архітектурну діяльність», для
забезпечення під час забудови
територій, розміщення і будівництва
об'єктів архітектури додержання
суб'єктами архітектурної діяльності
затвердженої містобудівної та іншої
проектної документації, вимог вихідних
даних, а також з метою захисту державою
прав споживачів будівельної продукції
здійснюється в установленому
законодавством порядку державний
архітектурно-будівельний контроль та
нагляд. Державний
архітектурно-будівельний контроль та
нагляд здійснює центральний орган
виконавчої влади, що реалізує державну
політику з питань державного
архітектурно-будівельного контролю
(далі - орган державного
архітектурно-будівельного контролю).

Згідно ч.ч. 1, 2 ст. 41 Закону України «Про
регулювання містобудівної
діяльності», державний
архітектурно-будівельний контроль -
сукупність заходів, спрямованих на
дотримання вимог законодавства у сфері
містобудівної діяльності, будівельних
норм, державних стандартів і правил.
Державний архітектурно-будівельний
контроль здійснюється органами
державного архітектурно-будівельного
контролю в порядку, встановленому
Кабінетом Міністрів України.

Так, пунктом 1 Порядку здійснення
державного архітектурно-будівельного
контролю затвердженого постановою
Кабінету Міністрів України № 553 від
23.05.2011 встановлено, що державний
архітектурно-будівельний контроль
здійснюється Держархбудінспекцією та
її територіальними органами (далі -
інспекції).

Відповідно до пунктів 16, 17 вказаного
Порядку, за результатами державного
архітектурно-будівельного контролю
посадовою особою інспекції
складається акт перевірки відповідно
до вимог, установлених цим Порядком. У
разі виявлення порушень вимог
законодавства у сфері містобудівної
діяльності, крім акта перевірки,
складається протокол разом з приписом
усунення порушення вимог
законодавства у сфері містобудівної
діяльності, будівельних норм,
державних стандартів і правил або
приписом про зупинення підготовчих та
будівельних робіт, які виконуються без
повідомлення, реєстрації декларації
про початок їх виконання або дозволу на
виконання будівельних робіт (далі -
припис).

Пунктами 18, 19 зазначеного Порядку
здійснення державного
архітектурно-будівельного контролю,
затвердженого постановою Кабінету
Міністрів України № 553 від 23.05.2011,
встановлено, що акт перевірки
складається у двох примірниках. Один
примірник надається суб'єкту
містобудування, щодо якого
здійснюється державний
архітектурно-будівельний контроль, а
другий залишається в інспекції. Акт
перевірки підписується посадовою
особою інспекції, яка провела
перевірку та суб'єктом містобудування,
щодо якого здійснюється державний
архітектурно-будівельний контроль.
Припис складається у двох примірниках.
Один примірник припису залишається в
інспекції, а інший надається суб'єкту
містобудування, щодо якого
здійснюється державний
архітектурно-будівельний контроль.

Як вбачається з матеріалів справи, під
час проведення перевірок 02.04.2013 були
присутні головний бухгалтер позивача
ОСОБА_8 та головний інженер ОСОБА_9, що
підтверджується актом перевірки від
02.04.2013 (а.с.21).

Таким чином, твердження позивача про
те, що перевірка здійснювалася за
відсутності представника підприємства
спростовуються зафіксованими в акті
перевірки обставинами.

Згідно з пунктом 20 Порядку здійснення
державного архітектурно-будівельного
контролю затвердженого постановою
Кабінету Міністрів України № 553 від
23.05.2011, протокол протягом трьох днів
після його складення та всі матеріали
перевірки подаються керівникові
відповідної інспекції або його
заступникові для винесення постанови
про накладення штрафу, передбаченої
законодавством України.

Відповідно до пункту 21 зазначеного
Порядку, у разі відмови суб'єкта
містобудування, щодо якого
здійснюється державний
архітектурно-будівельний контроль, від
отримання акта та припису, вони
надсилаються йому рекомендованим
листом з повідомленням.

Згідно з пунктом 6 Порядку накладення
штрафів за правопорушення у сфері
містобудівної діяльності
затвердженого постановою Кабінету
Міністрів України № 244 від 06.04.1995,
питання про накладення штрафу
розглядається в 15-денний строк з дня
одержання протоколу про
правопорушення. У разі потреби справа
може розглядатися за участю
представників суб'єкта містобудування,
експертів, інших причетних до неї осіб.

Як вбачається з матеріалів справи та
зазначалося вище, акт перевірки та
припис від 02.04.2013 були отримані
головним бухгалтером позивача ОСОБА_8,
а протоколи про правопорушення у сфері
містобудівної діяльності від 13.05.2013
були направлені на адресу позивача
рекомендованою поштовою
кореспонденцією, що підтверджується
відповідними розписками та відмітками
в графах протоколів де має бути наявна
відмітка особи про отримання
протоколу.

Згідно ч. 1 ст. 34 Закону України «Про
регулювання містобудівної
діяльності», замовник має право
виконувати будівельні роботи після:
направлення замовником повідомлення
про початок виконання будівельних
робіт Державній
архітектурно-будівельній інспекції
України або її територіальному органу
(далі - інспекції державного
архітектурно-будівельного контролю) за
місцезнаходженням об'єкта будівництва
- щодо об'єктів, будівництво яких
здійснюється на підставі будівельного
паспорта, які не потребують реєстрації
декларації про початок виконання
будівельних робіт або отримання
дозволу на виконання будівельних робіт
згідно з переліком об'єктів
будівництва, затвердженим Кабінетом
Міністрів України. Форма повідомлення
про початок виконання будівельних
робіт та порядок його подання
визначаються Кабінетом Міністрів
України; реєстрації відповідною
інспекцією державного
архітектурно-будівельного контролю
декларації про початок виконання
будівельних робіт - щодо об'єктів
будівництва, що належать до I - III
категорій складності; видачі замовнику
відповідною інспекцією державного
архітектурно-будівельного контролю
дозволу на виконання будівельних робіт
- щодо об'єктів будівництва, що належать
до IV і V категорій складності.

Відповідно до ч. 8 ст. 39 зазначеного
Закону, експлуатація закінчених
будівництвом об'єктів, не прийнятих в
експлуатацію, забороняється.

Отже, замовник має право виконувати
будівельні роботи після отримання
відповідних документів, які б надавали
право на виконання будівельних робіт
та експлуатація закінчених
будівництвом об'єктів може
здійснюватись тільки після їх
прийняття в експлуатацію.

Згідно абз. 4 п. 6 ч. 2 ст. 2 Закону України
«Про відповідальність за
правопорушення у сфері містобудівної
діяльності», суб'єкти містобудування,
які є замовниками будівництва об'єктів
(у разі провадження містобудівної
діяльності), або ті, що виконують
функції замовника і підрядника
одночасно, несуть відповідальність у
вигляді штрафу за такі правопорушення:
експлуатація або використання об'єктів
будівництва, не прийнятих в
експлуатацію, а також наведення
недостовірних даних у декларації про
готовність об'єкта до експлуатації чи
акті готовності об'єкта до
експлуатації об'єктів III категорії
складності - у розмірі дев'яноста
мінімальних заробітних плат.

Положеннями ч. 7 ст. 37 Закону України
«Про регулювання містобудівної
діяльності» встановлено, що у разі якщо
право на будівництво об'єкта передано
іншому замовникові або змінено
генерального підрядника чи підрядника
(якщо будівельні роботи виконуються
без залучення субпідрядників),
замовник протягом трьох робочих днів
повідомляє про такі зміни інспекції
державного архітектурно-будівельного
контролю, яка видала дозвіл, з поданням
засвідчених у встановленому порядку
копій документів, що підтверджують
зазначені зміни. Продовження виконання
будівельних робіт без такого
повідомлення забороняється.

У разі зміни осіб, відповідальних за
проведення авторського і технічного
нагляду, або відповідальних виконавців
робіт замовник повідомляє орган
державного архітектурно-будівельного
контролю, який видав дозвіл, про такі
зміни протягом трьох днів з дня їх
настання.

Згідно п. 9 ч. 2 ст. 2 Закону України «Про
відповідальність за правопорушення у
сфері містобудівної діяльності»,
суб'єкти містобудування, які є
замовниками будівництва об'єктів (у
разі провадження містобудівної
діяльності), або ті, що виконують
функції замовника і підрядника
одночасно, несуть відповідальність у
вигляді штрафу за такі правопорушення:
неподання чи несвоєчасне подання
замовником інформації про передачу
права на будівництво об'єкта іншому
замовнику, зміну генерального
підрядника чи підрядника, осіб,
відповідальних за проведення
авторського і технічного нагляду,
відповідальних виконавців робіт, а
також інформації про початок виконання
підготовчих чи будівельних робіт та
про введення в експлуатацію
закінченого будівництвом об'єкта у
випадках, коли подання такої
інформації є обов'язковим згідно із
законодавством, - у розмірі п'яти
мінімальних заробітних плат.

Відповідно до ст. 11 Закону України «Про
архітектурну діяльність», під час
будівництва об'єкта архітектури
здійснюється авторський та технічний
нагляд.

Авторський нагляд здійснюється
архітектором - автором проекту об'єкта
архітектури, іншими розробниками
затвердженого проекту або
уповноваженими ними особами.
Авторський нагляд здійснюється
відповідно до законодавства та
договору із замовником.

Відповідно до п. 8 ч. 2 ст. 2 Закону
України «Про відповідальність за
правопорушення у сфері містобудівної
діяльності», суб'єкти містобудування,
які є замовниками будівництва об'єктів
(у разі провадження містобудівної
діяльності), або ті, що виконують
функції замовника і підрядника
одночасно, несуть відповідальність у
вигляді штрафу за такі правопорушення:
незабезпечення замовником здійснення
авторського нагляду у випадках, коли
такий нагляд є обов'язковим згідно із
законодавством, - у розмірі сорока п'яти
мінімальних заробітних плат.

Встановлений відповідачем факт
експлуатації реконструйованих
модульних приміщень будівлі під
магазин «Єврошоп» за адресою: м. Київ,
вул. Попудренка, 88/3 у Деснянському
районі м. Києва підтверджується
долученими до матеріалів справи фото
(а.с.57-61).

Крім цього, відповідачем була
здійснена фотофіксація виконання
будівельних робіт (а.с.62-63).

Судом першої інстанції вірно взято до
уваги те, що Інспекцією 29.12.2009 було
видано позивачу дозвіл № 1815-Дс/Р як
замовнику та підряднику ТОВ
«Мастербуд» на виконання робіт із
реконструкції модульних приміщень та
будівництва виробничого комплексу з
випуску губної помади з
адміністративно-побутовим корпусом за
адресою: вул. Попудренка, 88/3 у
Деснянському районі м. Києва, строком
дії до 29.12.2010. У зазначеному дозволі
зафіксовано, що авторський нагляд
здійснює ВАТ «КиївЗНДІЕП» ОСОБА_10, а
технічний нагляд - ТОВ «Прект-Студія»
ОСОБА_11

Листом від 11.04.2013 ПАТ «КиївЗНДІЕП»
повідомило Інспекцію про те, що
авторський нагляд за будівництвом
об'єкту був припинений, а ОСОБА_10 з
грудня 2012 року не працює на зазначеному
підприємстві (а.с.56).

Листом від 03.04.2013 інженер технічного
нагляду ОСОБА_11 повідомила відповідача
про те, що роботи з технічного нагляду
за дозволом від 29.12.2009 № 1815-Дс/Р вона не
здійснює та просила в цій частині
внести до нього зміни.

Твердження позивача, що будівельні
роботи були призупинені та не
здійснювались є безпідставними,
оскільки матеріали справи містять
копію технічного паспорту на
громадський (виробничий) будинок
(приміщення) комплекс модульних
будівель № 88/3 по вул. Попудренка у м.
Києві, який виготовлено станом на 18.04.2013
та в якому не зазначено року побудови
будівель.

Виготовлення позивачем технічного
паспорту свідчить про закінчення
реконструкції модульних приміщень, які
використовуються ним (для продажу
одягу «секонд-хенд») без введення їх в
експлуатацію.

Позивач також помилково зазначає, що
посадовою особою Інспекції не було
надано посвідчення та направлення на
проведення перевірки, оскільки
представник позивача був з ними
ознайомлений та не надав жодних
заперечень з цього приводу в акті
перевірки.

Виходячи з вищевикладеного, колегія
суддів погоджується з висновками
відповідача щодо встановлених згідно з
оскаржуваними постановами порушень та
застосування штрафних санкцій, а
відтак, висновок суду першої інстанції
про правомірність таких постанов та
про відсутність підстав для їх
скасування є правильним.

Згідно зі ст. 159 КАС України, судове
рішення повинно бути законним і
обґрунтованим. Законним є рішення,
ухвалене судом відповідно до норм
матеріального права при дотриманні
норм процесуального права.

З підстав вищенаведеного, колегія
суддів дійшла висновку, що суд першої
інстанції вірно встановив фактичні
обставини справи, дослідив наявні
докази, надав їм належну оцінку та
прийняв законне і обґрунтоване
рішення, з дотриманням норм
матеріального і процесуального права,
а тому підстав для його скасування не
вбачається.

Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 198 КАС України,
за наслідками розгляду апеляційної
скарги на постанову суду першої
інстанції суд апеляційної інстанції
має право залишити апеляційну скаргу
без задоволення, а постанову суду без
змін.

Керуючись ст. ст. 160, 195, 196, 198, 200, 205, 206, 212,
254 КАС України, суд, -

УХВАЛИВ:

Апеляційну скаргу Товариства з
обмеженою відповідальністю «Рубі Роз
Інтернейшенл Ко., ЛТД» на постанову
Окружного адміністративного суду
міста Києва від 11 вересня 2013 року -
залишити без задоволення.

Постанову Окружного адміністративного
суду міста Києва від 11 вересня 2013 року -
залишити без змін.

Ухвала набирає законної сили з моменту
проголошення та може бути оскаржена
протягом двадцяти днів з дня складання
в повному обсязі, шляхом подачі
касаційної скарги безпосередньо до
Вищого адміністративного суду України.

Головуючий суддя
суддя суддя Л.П. Борисюк
І.Й. Петрик Я.М. Собків

Повний текст ухвали складено та
підписано - 26.09.2014

Головуючий суддя
Борисюк Л.П.

Судді:
Петрик І.Й.

Собків Я.М.