Справа № 824/2711/14-а
Суддя: Анісімов Олег Валерійович
Дата ухвалення: 2014-09-22 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ЧЕРНІВЕЦЬКИЙ ОКРУЖНИЙ
АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без
розгляду

22 вересня 2014 р. м. Чернівці
справа №824/2711/14-а

Чернівецький окружний
адміністративний суд у складі:

головуючого судді - Анісімова О.В.,

за участю:

секретаря судового засідання -
Кордобан А.В.,

представника позивача - Мамбергер Г.В.,

представників відповідача - Юзьківа
М.І, Тимофійчука А.І.,

розглянувши в судовому засіданні
клопотання про залишення позову без
розгляду, заявлене в адміністративній
справі за позовом прокурора м. Чернівці
до Чернівецької міської ради про
скасування рішення та зобов'язання
вчинити певні дії,-

ВСТАНОВИВ:

Прокурор м. Чернівці (далі - позивач або
прокурор) звернувся до суду з
адміністративним позовом до
Чернівецької міської ради (далі -
відповідач), у якому просить скасувати
пункт 7 рішення Чернівецької міської
ради 38 сесії VI скликання від 25.07.2013 р. №
926 "Про затвердження Положення про
порядок пайової участі замовників у
розвитку інфраструктури м. Чернівці та
визнання такими, що втратили чинність,
рішень міської ради VI скликання від
29.12.2011 р., №385 та від 29.11.2012 р. №683" та
зобов'язати вчинити певні дії.

Представниками відповідача у судовому
засіданні заявлено клопотання про
залишення адміністративного позову
без розгляду, у зв'язку із пропущенням
позивачем загальних та спеціальних
строків звернення до суду з цим
адміністративним позовом. На
підтвердження своєї позиції
представники відповідача надали суду
копії документів, які, на їх думку,
свідчать про пропуск позивачем
загальних та спеціальних строків
звернення до суду.

Представник позивача щодо задоволення
цього клопотання заперечила, оскільки
вважає, що прокурор строки звернення до
суду визначенні Законом України "Про
прокуратуру" від 05.11.1991 р., №1789-ХІІ (далі
- Закон №1789) не пропустив.

Дослідивши зміст клопотання та додані
до нього документи, заслухавши
пояснення представників сторін, суд
вважає, що воно підлягає задоволенню, а
адміністративний позов залишенню без
розгляду, виходячи із наступного.

Так, прокурор у розумінні Кодексу
адміністративного судочинства України
(далі - КАС України) є суб'єктом владних
повноважень, а тому, відповідно до
положень ч.2 ст.19 Конституції України,
зобов'язаний діяти лише на підставі, в
межах повноважень та у спосіб, що
передбачені Конституцією та законами
України. При цьому під визначенням «у
спосіб» необхідно розуміти, що суб'єкт
владних повноважень зобов'язаний
дотримуватися встановленої законом
процедури і форми прийняття рішення
або вчинення дії і повинен обирати лише
визначені законом засоби.

Правові засади діяльності прокурора в
Україні визначені Законом №1789.

Відповідно до ч.1 ст.36-1 Закону №1789
представництво прокуратурою інтересів
громадянина або держави в суді полягає
у здійсненні прокурорами від імені
держави процесуальних та інших дій,
спрямованих на захист у суді інтересів
громадянина або держави у випадках,
передбачених законом, а відповідно до
ч.3 цієї ж статті Закону №1789 підставою
представництва в суді інтересів
держави є наявність порушень або
загрози порушень інтересів держави.

Згідно із п.1 ч.5 ст.36-1 Закону №1789 за
наявності підстав, передбачених
частинами другою - четвертою цієї
статті, з метою представництва
громадянина або держави прокурор має
право в порядку, передбаченому
процесуальним законом: звертатися до
суду з позовами (заявами, поданнями).

Процесуальним законом у даному разі є
КАС України, який передбачає у т.ч.
порядок звернення прокурора до суду з
адміністративним позовом.

Відповідно до речень 1,2 абз.2 ч.2 ст.99 КАС
України для звернення до
адміністративного суду суб'єкта
владних повноважень встановлюється
шестимісячний строк, який, якщо не
встановлено інше, обчислюється з дня
виникнення підстав, що дають суб'єкту
владних повноважень право на
пред'явлення передбачених законом
вимог. Цим Кодексом та іншими законами
можуть також встановлюватися інші
строки для звернення до
адміністративного суду суб'єкта
владних повноважень.

Підставою для звернення прокурора із
цим позовом до суду стало відхилення
відповідачем його подання від 03.06.2014 р.,
№114/2051 вих.-14 "Про усунення порушень
вимог законодавства у сфері
містобудівної діяльності, причин та
умов, що їм сприяли".

По своїй правовій природі подання є
актом реагування прокурора на виявлені
порушення закону та є обов'язковим до
розгляду особою, якій воно внесено.
Подання підлягає невідкладному
розгляду у строки встановлені
прокурором, при цьому переписка між
прокурором та суб'єктом, якому внесено
подання, щодо можливості виконання
подання є неприпустимою та підриває
авторитет органів прокуратури. Крім
цього, залишення посадовою особою без
розгляду подання прокурора, а так само
несвоєчасна відповідь на подання є
підставою для притягнення цієї особи
до адміністративної відповідальності
відповідно до ч.2 ст.185-6 Кодексу України
про адміністративні правопорушення. У
разі його відхилення або
неповідомлення про результати
розгляду, прокурор також має право
звернутись до суду, при цьому діючи на
правах позивача.

Законом №1789 встановлений спеціальний
строк для звернення прокурора з
позовом до суду у разі відхилення
внесеного ним подання.

Так, відповідно до ч.6 ст.23 Закону №1789
для звернення прокурора з позовом до
суду встановлюється 15-денний строк, що
обчислюється з дня одержання
повідомлення про відхилення подання
або в разі неповідомлення прокурора
про результати розгляду подання з дня
закінчення визначеного прокурором
строку для його розгляду.

Аналізуючи зміст зазначеної норми,
слід прийти до висновку, що прокурор
звертається до суду, у разі:

-одержання повідомлення про відхилення
подання;

-неповідомлення прокурора про
результати розгляду подання з дня
закінчення визначеного прокурором
строку для його розгляду.

При цьому, виходячи із змісту положень
ст.23 Закону №1789, одержання
повідомлення про відхилення подання
має відбутись у строки визначенні
прокурором для його розгляду, які
обчислюється з дня отримання подання
та не можуть бути меншим 10 днів (ч.3 ст.23
Закону №1789).

У разі відсутності такого
повідомлення, вступає в дію положення
ч.6 ст.23 Закону №1789 щодо право на
звернення з позовом до суду у зв'язку із
неповідомлення прокурора про
результати розгляду подання з дня
закінчення визначеного прокурором
строку для його розгляду.

Дослідженням прохальної частини
подання прокурора від 03.06.2014 р., №114/2051
вих-14 "Про усунення порушень вимог
законодавства у сфері містобудівної
діяльності, причин та умов, що їм
сприяли" встановлено, що ним
зобов'язано Чернівецького міського
голову у 15-денний строк з дня його
отримання повідомити про вжитті
заходи, із наданням завірених копій
документів, які підтверджують вжиття
заходів усунення виявлених порушень
вимог законодавства та притягнення
винних осіб до відповідальності (п.4
прохальної частини подання).

Згідно матеріалів справи зазначене
вище подання прокурора отримане
відповідачем 04.06.2014 р., що також не
заперечується представником позивача.

Отже, враховуючи положення ч.6 ст.23
Закону №1789 та п.4 прохальної частини
подання, відповідач зобов'язаний був у
строк до 19.06.2014 р. розглянути подання та
повідомити прокурора про вжитті
заходи.

Листами від 19.06.2014 р., №01/02-20-2303 (а.с.53),
від 14.07.2014 р., №01/02-20-2303 (а.с.54-55) та від
13.08.2014 р., №01/02-20-2303 відповідач повідомив
позивача про розгляд ним подання
прокурора від 03.06.2014 р., №114/2051 вих.-14 "Про
усунення порушень вимог законодавства
у сфері містобудівної діяльності,
причин та умов, що їм сприяли" та про
результати цього розгляду.

Дослідженням змісту зазначених листів
Чернівецької міської ради встановлено,
що подання від 03.06.2014 р., №114/2051 вих.-14, у
строки визначені його п.4 прохальної
частини не розглянуто, що відповідно до
ч.6 ст.23 Закону №1789 надало право
прокурору звернутись до суду із
адміністративним позовом. Крім цього,
по своєму змістовому навантаженню дані
листи є ідентичними та носять
інформативних характер щодо розгляду
подання.

Перебіг 15-денного строку на звернення
до суду із цим адміністративним
позовом розпочався з дня наступного за
19.06.2014 р. (останній день розгляду
подання та день отримання відповіді
(первинної) про розгляд подання).

За таких обставин прокурор із
зазначеним позовом мав звернутись у
строк до 04.07.2014 р. (15-денний строк після
19.06.2014 р.), однак цим правом не
скористався.

Ні Закон №1789, ні будь-який інший
нормативно-правовий акт не містить
норми, згідно змісту якої строки
визначенні у ч.6 ст.23 Закону №1789 можливо
було б продовжити у зв'язку із
отримання проміжних відповідей щодо
перебігу виконання подання прокурора.

Згідно ч.4 ст.23 Закону №1789 колегіальний
орган, якому внесено подання,
повідомляє про день його розгляду
прокурору, який вправі особисто взяти
участь у засіданні цього органу.

Аналізом зазначених положень ст.23
Закону №1789, у сукупності з іншими
положеннями цієї ж статті цього Закону,
встановлено, що саме прокурор
індивідуально визначає строк
виконання його подання. При цьому він
має враховувати процедурні, фізичні,
технічні та інші можливості виконання
подання у строк зазначений у нім
(наприклад для скасування рішення
міської ради, необхідно зібрати саму
раду, яка працює сесійно). І лише в разі
не виконання його законних вимог у
розумні строки, що визначенні ним,
прокурор зобов'язаний принципово та
негайно реагувати на виявленні ним
порушення.

За таких обставин, аналізуючи
зазначене вище, слідує, що право у
прокурора на звернення до суду із цим
позовом виникло після 19.06.2014 р. та
тривало до 04.07.2014 р. Однак цим правом
прокурор не скористався, хоча про
порушення його прав з боку відповідача
йому було відомо. Наявність проміжних
відповідей відповідача щодо
реалізації подання, свідчить виключно
про його не виконання та не продовжує
15-денний строк на звернення до суду,
визначений ч.6 ст.23 Закону №1789.

Крім цього, суд зазначає, що дотримання
строку звернення з адміністративним
позовом є однією з умов для реалізації
права на позов у публічно-правових
відносинах. Вона дисциплінує учасників
цих відносин у випадку, якщо вони стали
спірними, запобігає зловживанням і
можливості регулярно погрожувати
зверненням до суду, сприяє
стабільності діяльності суб'єктів
владних повноважень щодо виконання
своїх функцій. Відсутність цієї умови
приводила б до постійного збереження
стану невизначеності у
публічно-правових відносинах.

Про наявність оскаржуваного рішення
прокурору стало відомо у день його
прийняття, тобто 25.07.2013 р., що
підтверджується списком запрошених,
які були присутні на пленарному
засіданні 38 сесії Чернівецької міської
ради VI скликання (а.с.40 зворотній бік).
Тобто, з моменту коли прокурор дізнався
про прийняте рішення і до дня звернення
до суду з позовом минуло біля 14 місяців.

По своїй правовій природі подання
прокурора не може слугувати механізмом
продовження встановлених законом
строків звернення до суду з
адміністративним позовом, оскільки це
призведе до постійного збереження
стану невизначеності у
публічно-правових відносинах, що
призведе до порушення стабільності у
діяльності суб'єктів владних
повноважень щодо виконання своїх
функцій.

Внесення подання та пред'явлення
відповідного позову, у разі
невиконання або відхилення подання,
мають відбуватися у строки
встановленні процесуальним законом
для звернення до суду із позовом.

Суд вважає, що у даному разі прокурор,
за рахунок інституту подання,
продовжує встановлені ст.99 КАС України
шестимісячні строки звернення до суду
з адміністративним позовом, що
призводе до постійного збереження
стану невизначеності у
публічно-правових відносинах.

Також, суд зазначає, що процесуальне
законодавство України надає право
суб'єкту звернення до суду із позовом
заявляти клопотання щодо поновлення
строків звернення до суду, а суд, у разі
його обґрунтованості, такі строки може
поновити.

Однак, представником позивача не
заявлене клопотання щодо поновлення
строків звернення до суду із цим
позовом.

Відповідно до п.9 ч.1 ст.155 КАС України
суд своєю ухвалою залишає позовну
заяву без розгляду, якщо позовну заяву
подано з пропущенням встановленого
законом строку звернення до
адміністративного суду і суд не
знайшов підстав для визнання причин
пропуску строку звернення до
адміністративного суду поважними.

З урахуванням зазначеного, суд прийшов
до висновку, що адміністративний позов
підлягає залишенню без розгляду
оскільки поданий, після закінчення
строків, установлених законом для
звернення до адміністративного суду.

На підставі викладеного, керуючись 99, 100
Кодексу адміністративного судочинства
України, суд -

УХВАЛИВ:

Клопотання представника відповідача
про залишення адміністративного
позову без розгляду - задовольнити.

Адміністративний позов прокурора м.
Чернівці до Чернівецької міської ради
про скасування рішення та зобов'язання
вчинити певні дії - залишити без
розгляду.

Ухвала відповідно до ст. 185 Кодексу
адміністративного судочинства України
може бути оскаржена повністю або
частково в апеляційному порядку.

Згідно із ст. 186 Кодексу
адміністративного судочинства України
апеляційна скарга на ухвалу подається
до Вінницького апеляційного
адміністративного суду через
Чернівецький окружний
адміністративний суд протягом п'яти
днів з дня проголошення. Якщо ухвалу
було постановлено у письмовому
провадженні або без виклику особи, яка
її оскаржує, апеляційна скарга
подається протягом п'яти днів з дня
отримання копії ухвали.

Суддя
О.В. Анісімов

Повний текст ухвали складено 26.09.2014 р.