Справа № 824/2762/14-а
Суддя: Левицький Василь Костянтинович
Дата ухвалення: 2014-09-24 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ЧЕРНІВЕЦЬКИЙ ОКРУЖНИЙ
АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
П О С Т А Н О В А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

24 вересня 2014 р. м.
Чернівці Справа №
824/2762/14-а

Чернівецький окружний
адміністративний суд в складі:

головуючого судді Левицького В.К.,

за участю секретаря судового засідання
Жураковської Ю.М.,

сторін:

представника позивача - Голубової М.Г.,

відповідач - не з'явився,

третя особа - не з'явилася,

розглянув у відкритому судовому
засіданні адміністративну справу

за позовом Державної фінансової
інспекції в Чернівецькій області

до Красноїльської селищної ради

третя особа, яка не заявляє самостійних
вимог на предмет спору на стороні
відповідача приватний підприємець
ОСОБА_2

про виконання вимог.

ВСТАНОВИВ:

Державна фінансова інспекція в
Чернівецькій області (далі - позивач)
звернувся до суду із вказаним
адміністративним позовом, в якому
просить зобов'язати Красноїльську
селищну раду (далі - відповідач)
виконати п. 3 вимог Державної
фінансової інспекції в Чернівецькій
області від 24.03.2014 р. №24-21-22/609, а саме:
розглянути питання щодо укладення
договору оренди приміщення з приватним
підприємцем ОСОБА_2; забезпечити
відшкодування матеріальної шкоди
(збитків) на суму 5398,56 грн. шляхом
проведення претензійно-позовної
роботи з ПП ОСОБА_2, в іншому випадку
забезпечити відшкодування вказаних
коштів за рахунок осіб, винних у
допущеному порушенні; перерахувати
кошти в сумі 5398,56 грн. до
Красноїльського селищного бюджету за
кодом класифікації доходів бюджету
24060300.

В обґрунтування позивач вказував, що за
результатами проведеної Вижницькою
МДФІ ревізії відповідача встановлено
ряд порушень, які зафіксовані в акті №
24-21-22/40 від 07.03.2014 р., в тому числі
внаслідок безоплатного використання
приватним підприємцем ОСОБА_2 частини
приміщення котельні банно-прального
комплексу Красноїльському селищному
бюджету завдано матеріальної шкоди
(збитків) на суму 5398,56 грн. У зв'язку з
невиконанням вимоги відповідачем,
позивач звернувся до суду із вказаним
позовом.

Представник позивача в судовому
засіданні позовні вимоги підтримав,
просив задовольнити позов у повному
обсязі.

Ухвалою Чернівецького окружного
адміністративного суду від 12.09.2014 р.
залучено до участі у справі як третю
особу, яка не заявляє самостійних вимог
на предмет спору на стороні
відповідача приватного підприємця
ОСОБА_2 (далі - третя особа).

Відповідач та третя особа в судове
засідання призначене на 24.09.2014 р. не
прибули, явку представників не
забезпечили, причини неприбуття не
повідомили, хоча належним чином були
повідомлені про дату, час і місце
судового розгляду справи, що
підтверджується матеріалами справи.
Заперечень або заяв про визнання
позову від відповідача та третьої
особи на адресу суду не надходило.

Враховуючи приписи ст. 128 КАС України,
суд вважає, що неприбуття без поважних
причин відповідача та третьої особи,
належним чином повідомлених про дату,
час і місце судового розгляду, не є
перешкодою для розгляду і вирішення
справи за наявними у справі
матеріалами.

Вислухавши пояснення представника
позивача, дослідивши матеріали справи
судом встановлено наступне.

Відповідно до п. 2.3.6.3 Плану
контрольно-ревізійної роботи
Державної фінансової інспекції в
Чернівецькій області на ІV квартал 2013 р.
та на підставі направлення від 05.12.2013
р. № 280, провідним державним
інспектором Вижницької міжрайонної
державної фінансової інспекції
проведено ревізію селищного бюджету,
фінансово-господарської діяльності
виконавчого комітету Красноїльської
селищної ради Сторожинецького району
за період з 01.10.2009 р. по 31.12.2013 р.,
результати якої зафіксовані в акті
№24-21-22/40 від 07.03.2014 р. (а.с. 10 - 14).

Ревізією дотримання законодавства у
сфері використання комунального майно
встановлено, що відповідно до
інформаційної довідки з Реєстру прав
власності на нерухоме майно у
власності Красноїльської селищної
ради знаходиться 10/100 приміщення
котельні банно-прального комплексу
площею 65,2 м2, що знаходиться за адресою:
АДРЕСА_1 (а.с. 15-17, 18).

Проведеним 11.02.2014 р. обстеженням,
комісією в складі Красноїльського
селищного голови Мітріка О.Д.,
заступника селищного голови Драгуна
С.Д., землевпорядника селищної ради
Биндю Д.О. в присутності приватного
підприємця ОСОБА_2 встановлено факт
безоплатного використання третьою
особою частини приміщення котельні
банно-прального комплексу площею 65,2 м2.
В обстеженому приміщенні інше майно
селищної ради відсутнє. Договір оренди
нерухомого майна між селищною радою та
підприємцем не укладався.

Як вбачається із матеріалів справи, а
саме наданого приватним підприємцем
ОСОБА_2 письмового пояснення під час
перевірки, він користується даним
приміщенням з січня 2013 р. по час
проведення ревізії для виготовлення
столярних виробів.

Таким чином, внаслідок безоплатного
використання майна Красноїльському
селищному бюджету завдано
матеріальної шкоди (збитків) на суму
5398,56 грн.

Розрахунок завданої матеріальної
шкоди (збитків) здійснено з урахуванням
мінімальної вартості місячної оренди
за 1 м2 загальної площі нерухомого майна
у розмірі 6,90 грн., встановленого
рішення XI сесії Красноїльської
селищної ради VI скликання від 13.07.2012 р.
№62-11/12, площі займаного приміщення та
строку користування ним (1 рік).

В акті перевірки зафіксовано, що
порушення допущено з вини приватного
підприємця ОСОБА_2, яким
використовувалося приміщення без
укладення договору та селищного голови
Мітріка О.Д., яким не укладено договір
оренди.

Таким чином, ревізією дотримання
законодавства у сфері використання
комунального майна встановлено
безоплатне використання майна
внаслідок чого Красноїльському
селищному бюджету завдано
матеріальної шкоди (збитків) на суму
5398,56 грн.

З урахуванням виявлених порушень,
24.03.2014 р. Вижницька міжрайонна державна
фінансова інспекція надіслала
відповідачу лист за № 24-21-22/609 "Про
усунення виявлених ревізією порушень
законодавства" з вимогами, в тому числі
п. 3 зобов'язано відповідача вжити
заходів по усуненню даного порушення, а
саме:

розглянути питання щодо укладення
договору оренди приміщення з приватним
підприємцем ОСОБА_2;

забезпечити відшкодування
матеріальної шкоди (збитків) на суму
5398,56 грн. шляхом проведення
претензійно-позовної роботи з ПП
ОСОБА_2, в іншому випадку забезпечити
відшкодування вказаних коштів за
рахунок осіб, винних у допущеному
порушенні;

перерахувати зазначені кошти в сумі
5398,56 грн. до Красноїльського селищного
бюджету за кодом класифікації доходів
бюджету 24060300 (а.с. 7-9).

Письмову інформацію про виконання
вимог, разом із копіями належно
завірених підтверджуючих документів
зобов'язано направити на адресу
Вижницької МДФІ до 22.04.2014 р.

Вказаний лист з вимогами одержані
селищним головою Мітрік О.Д. 24.03.2014 р., що
підтверджується відміткою про його
отримання (а.с. 9).

Оскільки, відповідач не виконав вимоги
державної фінансової інспекції,
позивач звернувся до суду про
зобов'язання виконати вимоги.

Розглянувши матеріали справи,
встановивши фактичні обставини в
справі, на яких ґрунтуються позовні
вимоги та заперечення проти позову,
дослідивши та оцінивши надані докази в
сукупності, проаналізувавши
законодавство, яке регулює спірні
правовідносини, суд дійшов висновку, що
позовні вимоги необхідно задовольнити
повністю з наступних підстав.

Відповідно до ст. 19 Конституції України
органи державної влади та органи
місцевого самоврядування, їх посадові
особи зобов'язані діяти лише на
підставі, в межах повноважень та у
спосіб, що передбачені Конституцією та
законами України.

Правові та організаційні засади
здійснення державного фінансового
контролю в Україні визначає Закон
України «Про основні засади здійснення
державного фінансового контролю в
Україні» від 26.01.1993 р. № 2939-XII (далі -
Закон № 2939-XII).

Відповідно до ст. 2 Закону № 2939-XII
головними завданнями органу
державного фінансового контролю є:
здійснення державного фінансового
контролю за використанням і
збереженням державних фінансових
ресурсів, необоротних та інших активів,
правильністю визначення потреби в
бюджетних коштах та взяттям
зобов'язань, ефективним використанням
коштів і майна, станом і достовірністю
бухгалтерського обліку і фінансової
звітності у міністерствах та інших
органах виконавчої влади, державних
фондах, фондах загальнообов'язкового
державного соціального страхування,
бюджетних установах і суб'єктах
господарювання державного сектору
економіки, а також на підприємствах, в
установах та організаціях, які
отримують (отримували у періоді, який
перевіряється) кошти з бюджетів усіх
рівнів, державних фондів та фондів
загальнообов'язкового державного
соціального страхування або
використовують (використовували у
періоді, який перевіряється) державне
чи комунальне майно, за дотриманням
законодавства на всіх стадіях
бюджетного процесу щодо державного і
місцевих бюджетів, дотриманням
законодавства про державні закупівлі,
діяльністю суб'єктів господарської
діяльності незалежно від форми
власності, які не віднесені
законодавством до підконтрольних
установ, за рішенням суду, винесеним на
підставі подання прокурора або
слідчого для забезпечення
розслідування кримінальної справи.

Державний фінансовий контроль
забезпечується органом державного
фінансового контролю через проведення
державного фінансового аудиту,
перевірки державних закупівель та
інспектування.

Згідно з п. 10 ст. 10 цього Закону орган
державного фінансового контролю має
право звертатися до суду в інтересах
держави, якщо підконтрольною установою
не забезпечено виконання вимог щодо
усунення виявлених під час здійснення
державного фінансового контролю
порушень законодавства з питань
збереження і використання активів.

Пунктом 35 Порядку проведення
інспектування Державною фінансовою
інспекцією, її територіальними
органами, затвердженого постановою
Кабінету Міністрів України від 20.04.2006 р.
№ 550 (далі - Порядок) визначено, що
виявлені допущені об'єктом контролю
порушення законодавства, контроль за
дотриманням якого віднесено до
компетенції контролюючого органу,
фіксуються в констатуючій частині акта
ревізії з обов'язковим посиланням на
норми законів чи інших
нормативно-правових актів, які
порушено, та зазначенням винних у їх
допущенні осіб.

Відповідно до п. 46 Порядку якщо вжитими
в період ревізії заходами не
забезпечено повне усунення виявлених
порушень, контролюючим органом у строк
не пізніше ніж 10 робочих днів після
реєстрації акта ревізії, а у разі
надходження заперечень (зауважень) до
нього - не пізніше ніж 3 робочих дні
після надіслання висновків на такі
заперечення (зауваження) надсилається
об'єкту контролю письмова вимога щодо
усунення виявлених ревізією порушень
законодавства із зазначенням строку
зворотного інформування.

Згідно із п. 49 Порядку у разі коли діями
чи бездіяльністю працівників об'єкта
контролю державі або підконтрольній
установі заподіяна матеріальна шкода,
контролюючий орган ставить вимоги
перед керівником об'єкта контролю та
органом його управління щодо
пред'явлення цивільних позовів до
винних осіб.

Пунктом 50 Порядку встановлено, що за
результатами проведеної ревізії у
межах наданих прав контролюючі органи
вживають заходів для забезпечення:
притягнення до адміністративної,
дисциплінарної та матеріальної
відповідальності винних у допущенні
порушень працівників об'єктів
контролю; порушення перед відповідними
державними органами питання про
визнання недійсними договорів,
укладених із порушенням законодавства;
звернення до суду в інтересах держави
щодо усунення виявлених ревізією
порушень законодавства з питань
збереження і використання активів, а
також стягнення у дохід держави коштів,
одержаних за незаконними договорами,
без встановлених законом підстав або з
порушенням вимог законодавства;
застосування заходів впливу за
порушення бюджетного законодавства.

Із змісту вказаних положень
законодавства вбачається, що позивач
здійснює фінансовий контроль за
використанням і збереженням державних
фінансових ресурсів, необоротних та
інших активів, правильністю визначення
потреби в бюджетних коштах та взяття
зобов'язань, ефективним використанням
коштів і майна, станом і достовірністю
бухгалтерського обліку і фінансової
звітності. Відповідний контроль
здійснюється шляхом проведення
ревізії. У випадку встановлення
порушень законодавства, відповідач має
право пред'являти письмову вимогу щодо
усунення виявлених ревізією порушень
законодавства. Між тим, зміст вимоги
відповідача повинен узгоджуватися з
приписами чинного законодавства, що,
зокрема, означає те, що вимога повинна
містити вичерпну вказівку
підконтрольному суб'єкту щодо вчинення
дій, які відповідно до норм
законодавства будуть направлені на
усунення порушених вимог закону.

У даному випадку, ДФІ звернулася до
суду саме з підстав невиконання
відповідачем вимоги Вижницької МДФІ
від 24.03.2014 р. № 24-21-22/609, відповідно до
якої внаслідок безоплатного
використання майна, Красноїльському
селищному бюджету завдано
матеріальної шкоди (збитків) на суму
5398,56 грн.

Як вбачається із матеріалів справи,
підставою для пред'явлення відповідачу
вимоги стало виявлення позивачем
порушень законодавства у сфері
використання комунального майна, яке
перебуває у власності Красноїльської
селищної ради, а саме встановлення
факту безоплатного використання
третьою особою частини котельні
банно-прального комплексу площею 65,2 м2.

Відповідно до ч. 5 ст. 60 Закону України
«Про місцеве самоврядування в Україні»
органи місцевого самоврядування від
імені та в інтересах територіальних
громад відповідно до закону здійснюють
правомочності щодо володіння,
користування та розпорядження
об'єктами права комунальної власності,
в тому числі виконують усі майнові
операції, можуть передавати об'єкти
права комунальної власності у постійне
або тимчасове користування юридичним
та фізичним особам, здавати їх в оренду,
продавати і купувати, використовувати
як заставу, вирішувати питання їхнього
відчуження, визначати в угодах та
договорах умови використання та
фінансування об'єктів, що
приватизуються та передаються у
користування і оренду.

Статтею 4 Закону України «Про оренду
державного та комунального майна»
визначено, що об'єктами оренди за цим
Законом є, в тому числі нерухоме майно
(будівлі, споруди, нежитлові
приміщення) та інше окреме
індивідуально визначене майно
підприємств. Нерухоме майно органів
виконавчої влади та органів місцевого
самоврядування, Збройних Сил України,
Служби безпеки України, Державної
прикордонної служби України, Державної
кримінально-виконавчої служби України,
Державної служби спеціального зв'язку
та захисту інформації України,
правоохоронних органів і органів
доходів і зборів, що не
використовується зазначеними органами
для здійснення своїх функцій, може бути
передано в оренду без права викупу
орендарем та передачі в суборенду.

Відповідно до інформаційної довідки з
Реєстру прав власності на нерухоме
майно та витягу з Реєстру прав
власності на нерухоме майно у
власності Красноїльської селищної
ради знаходиться 10/100 приміщення
котельні банно-прального комплексу
площею 65,2 м2, що знаходиться за адресою:
АДРЕСА_1 (а.с. 15-17).

Частиною 1 ст. 208 ЦК України визначено,
що у письмовій формі належить вчиняти:
правочини між юридичними особами;
правочини між фізичною та юридичною
особою, крім правочинів, передбачених
частиною першою статті 206 цього
Кодексу; правочини фізичних осіб між
собою на суму, що перевищує у двадцять і
більше разів розмір
неоподатковуваного мінімуму доходів
громадян, крім правочинів,
передбачених частиною першою статті 206
цього Кодексу; інші правочини, щодо
яких законом встановлена письмова
форма.

У матеріалах справи відсутні докази
укладення між Красноїльською селищною
радою та приватним підприємцем ОСОБА_2
договору оренди 10/100 приміщення
котельні банно-прального комплексу
площею 65,2 м2, що знаходиться за адресою:
АДРЕСА_1.

Відповідно до п. 4 ч. 3 ст. 129 Конституції
України та ст. 71 КАС України кожна
сторона повинна довести ті обставини,
на які вона посилається як на підставу
своїх вимог і заперечень, а суд згідно
ст. 86 цього Кодексу, оцінює докази, які є
у справі, за своїм внутрішнім
переконанням, що ґрунтується на їх
безпосередньому, всебічному, повному
та об'єктивному дослідженні.

Під час судового розгляду справи
представник відповідача не надав
доказів оскарження або виконання
обов'язкових для виконання вимог ДФІ
від 24.03.2014 р. № 24-21-22/609, зокрема п. 3
вимоги. В судовому засіданні
представник позивача вказував, що
відповідач вимоги ДФІ від 24.03.2014 р. №
24-21-22/609 в судовому порядку не
оскаржував та не забезпечив їх
виконання.

За наведених обставин, суд вважає за
доцільне зобов'язати відповідача
виконати п.3 вимоги ДФІ від 24.03.2014 р. №
24-21-22/609, а саме: розглянути питання щодо
укладення договору оренди приміщення з
приватним підприємцем ОСОБА_2;
забезпечити відшкодування
матеріальної шкоди (збитків) на суму
5398,56 грн. шляхом проведення
претензійно-позовної роботи з ПП
ОСОБА_2, в іншому випадку забезпечити
відшкодування вказаних коштів за
рахунок осіб, винних у допущеному
порушенні; перерахувати кошти в сумі
5398,56 грн. до Красноїльського селищного
бюджету за кодом класифікації доходів
бюджету 24060300.

Оскільки, спір вирішено на користь
суб'єкта владних повноважень,
звільненого від сплати судового збору,
а також за відсутності витрат позивача
- суб'єкта владних повноважень,
пов'язаних із залученням свідків та
проведенням судових експертиз, судові
витрати (судовий збір) стягненню з
відповідача не підлягають.

У процесі розгляду справи не виявлено
інших фактичних обставин, що мають
значення для правильного вирішення
спору, і доказів на підтвердження цих
обставин.

Керуючись ст. 129 Конституції України,
ст. ст. 71, 86, 158, 162 - 167 КАС України, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

1. Адміністративний позов задовольнити
повністю.

2. Зобов'язати Красноїльську селищну
раду виконати п. 3 вимог Державної
фінансової інспекції в Чернівецькій
області від 24.03.2014 р. №24-21-22/609, а саме:

розглянути питання щодо укладення
договору оренди приміщення з приватним
підприємцем ОСОБА_2;

забезпечити відшкодування
матеріальної шкоди (збитків) на суму
5398,56 грн. шляхом проведення
претензійно-позовної роботи з ПП
ОСОБА_2, в іншому випадку забезпечити
відшкодування вказаних коштів за
рахунок осіб, винних у допущеному
порушенні;

перерахувати кошти в сумі 5398,56 грн. до
Красноїльського селищного бюджету за
кодом класифікації доходів бюджету
24060300.

Порядок та строки набрання постановою
законної сили та оскарження.

Відповідно до ч. 1 та 3 ст. 254 КАС України
постанова суду першої інстанції, якщо
інше не встановлено цим Кодексом,
набирає законної сили після закінчення
строку подання апеляційної скарги,
встановленого цим Кодексом, якщо таку
скаргу не було подано. У разі подання
апеляційної скарги судове рішення,
якщо його не скасовано, набирає
законної сили після повернення
апеляційної скарги, відмови у
відкритті апеляційного провадження
або набрання законної сили рішенням за
наслідками апеляційного провадження.

Постанова, згідно ст. 186 КАС України,
може бути оскаржена в апеляційному
порядку до Вінницького апеляційного
адміністративного суду через суд
першої інстанції шляхом подачі в
десятиденний строк з дня її
проголошення апеляційної скарги. У
разі застосування судом ч. 3 ст. 160 цього
Кодексу, а також прийняття постанови у
письмовому провадженні апеляційна
скарга подається протягом десяти днів
з дня отримання копії постанови.

Повний текст постанови складено та
підписано судом 29 вересня 2014 р.

Суддя
В.К.
Левицький