Справа № 816/809/14
Суддя: Григоров А.М.
Дата ухвалення: 2014-09-23 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

23 вересня 2014 р.Справа № 816/809/14Колегія
суддів Харківського апеляційного
адміністративного суду у складі

Головуючого судді: Григорова А.М.

Суддів: Подобайло З.Г. , Тацій Л.В.

за участю секретаря судового засідання
Гришко Ю.В.

розглянувши у відкритому судовому
засіданні у приміщенні Харківського
апеляційного адміністративного суду
адміністративну справу за апеляційною
скаргою Лубенської районної державної
адміністрації Полтавської області на
постанову Полтавського окружного
адміністративного суду від 06.08.2014р. по
справі № 816/809/14

за позовом Лубенського
міжрайонного прокурора Полтавської
області

до Лубенської районної державної
адміністрації Полтавської області

про скасування розпорядження,

ВСТАНОВИЛА:

28 лютого 2014 року Лубенський
міжрайонний прокурор Полтавської
області звернувся до Полтавського
окружного адміністративного суду з
адміністративним позовом до
Лубенської районної державної
адміністрації Полтавської області про
визнання протиправним (незаконним) та
скасування розпорядження №280 від 17.09.2013
"Про затвердження контингентів учнів
та мережі загальноосвітніх закладів
району, груп продовженого дня" в
частині щодо прийняття рішення про
утворення в навчальних закладах району
класів - комплектів з учнів 1-4, 5-9, 10-11
класів.

В обґрунтування своїх вимог прокурор
посилався на те, що вказане
розпорядження суперечить вимогам
частин першої, другої статті 14 Закону
України "Про загальну середню освіту",
чим порушено права учнів
загальноосвітніх навчальних закладів
району на належні умови для здобуття
повної загальної середньої освіти.
Підставою для звернення до суду із
позовом зазначав частину 5 статті 23
Закону України "Про прокуратуру" (з
урахуванням уточнень до
адміністративного позову).

Постановою Полтавського окружного
адміністративного суду від 06.08.2014 року
адміністративний позов Лубенського
міжрайонного прокурора Полтавської
області до Лубенської районної
державної адміністрації Полтавської
області про визнання протиправним
(незаконним) та скасування
розпорядження задоволено. Визнано
протиправним та скасовано
розпорядження голови Лубенської
районної державної адміністрації
Полтавської області №280 від 17 вересня
2013 року "Про затвердження контингентів
учнів та мережі загальноосвітніх
закладів району, груп продовженого дня"
в частині щодо прийняття рішення про
утворення в навчальних закладах району
класів - комплектів з учнів 1 - 4, 5 - 9, 10 - 11
класів.

Лубенська районна державна
адміністрація Полтавської області, не
погоджуючись з вказаним рішенням суду,
в апеляційній скарзі вказує, що судом
першої інстанції допущено неповне
з`ясування обставин, що мають значення
по справі та рішення прийнято з
неправильним застосуванням норм
матеріального та процесуального права,
просить суд апеляційної інстанції
скасувати постанову Полтавського
окружного адміністративного суду від
06.08.2014 року та закрити провадження у
справі.

Сторони в судове засідання не
з'явились, були повідомлені належним
чином.

Від голови Лубенської районної
державної адміністрації Полтавської
області надійшло клопотання про
розгляд справи без участі їх
представника.

Фіксування судового засідання по
справі за допомогою
звукозаписувального пристрою згідно
ст. 41 КАС України не здійснювалося.

Заслухавши суддю-доповідача,
дослідивши матеріали справи, доводи
апеляційної скарги, правильність
застосування судом першої інстанції
норм чинного законодавства, колегія
суддів дійшла висновку, що апеляційна
скарга не підлягає задоволенню.

Задовольняючи позов, суд першої
інстанції виходив з того, що позовні
вимоги є обґрунтованими, доведеними, а
тому підлягають задоволенню.

Судом першої інстанції встановлено та
підтверджено судом апеляційної
інстанції, що Лубенською міжрайонною
прокуратурою на підставі постанови про
проведення перевірки у порядку нагляду
за додержанням і застосуванням законів
від 07.02.2014 проведено перевірку
Лубенської районної державної
адміністрації Полтавської області
(а.с.101-103).

В результаті проведеної перевірки
встановлено, що розпорядженням голови
Лубенської районної державної
адміністрації Полтавської області від
17.09.2013 року №280 "Про затвердження
контингентів учнів та мережі
загальноосвітніх навчальних закладів
району, груп продовженого дня" створено
в навчальних закладах району 207
класів-комплектів : з учнів 1-4 класів - 78
комплектів , з учнів 5 - 9 класів - 95
комплектів, з учнів 10- 11 класів - 34
комплекти (а.с.29).

Не погоджуючись із вказаним
розпорядженням в частині утворення в
навчальних закладах району
класів-комплектів з учнів 1-4, 5-9, 10-11
класів, Лубенський міжрайонний
прокурор Полтавської області
звернувся до суду із даним позовом.

Колегія суддів погоджується з
висновком суду першої інстанції,
виходячи з таких підстав.

Законом України "Про загальну середню
освіту" визначено правові,
організаційні та фінансові засади
функціонування і розвитку системи
загальної середньої освіти, що сприяє
вільному розвитку людської
особистості, формує цінності правового
демократичного суспільства в Україні.

Положеннями статті 2 вказаного Закону
вказано, що основними завданнями
законодавства України про загальну
середню освіту є забезпечення права
громадян на доступність і
безоплатність здобуття повної
загальної середньої освіти та
забезпечення необхідних умов
функціонування і розвитку загальної
середньої освіти.

Відповідно до ч. 1 статті 13 Законом
України "Про загальну середню освіту"
навчально-виховний процес у
загальноосвітніх навчальних закладах
здійснюється за груповою та
індивідуальною формами навчання,
положення про які затверджує
центральний орган виконавчої влади, що
забезпечує формування державної
політики у сфері освіти.

Згідно з частин 1 та 2 статті 14 Закону
України "Про загальну середню освіту",
наповнюваність класів
загальноосвітніх навчальних закладів
не повинна перевищувати 30 учнів.

У загальноосвітніх навчальних
закладах, розташованих у селах,
селищах, кількість учнів у класах
визначається демографічною ситуацією,
але повинна становити не менше п'яти
осіб. При меншій кількості учнів у
класі заняття проводяться за
індивідуальною формою навчання.

Положеннями п. 1.2 Положення про
індивідуальну форму навчання в
загальноосвітніх навчальних закладах,
затвердженого наказом Міністерства
освіти і науки України встановлено, що
індивідуальне навчання в системі
загальної середньої освіти є однією з
форм організації навчально-виховного
процесу і впроваджується для
забезпечення права громадян на
здобуття повної загальної середньої
освіти з урахуванням індивідуальних
здібностей та обдарувань, стану
здоров'я, демографічної ситуації,
організації їх навчання.

За змістом п.п. 1.6, 1.7 даного Положення,
право на індивідуальне навчання мають
учні, які проживають у селах і селищах
(коли кількість учнів у класі становить
менше 5 осіб), яке організовується за
індивідуальним навчальним планом,
затвердженим місцевим органом
управління освітою (з початку
навчального року) за однієї з підстав:
заяви батьків або осіб, які їх
замінюють; наказу директора
навчального закладу або погодження
місцевого органу управління освітою.

Відповідно до п. 2.4 Положення
індивідуальне навчання учнів, які
проживають у селах і селищах (коли
кількість учнів у класі становить
менше 5 осіб), організовується за
індивідуальним навчальним планом,
затвердженим місцевим органом
управління освітою (з початку
навчального року).

У пункті 2.10 цього Положення
зазначається, що у разі здійснення
індивідуального навчання за
однотипними індивідуальними
навчальними програмами, учнів 1 - 4-х
класів на окремих заняттях можна
об'єднувати в групи чисельністю не
більше 5 осіб.

Згідно п. 4.2 Положення № 732 кількість
годин для організації індивідуального
навчання в 1 - 4-х класах, а також
навчання в групах (незалежно від
кількості учнів, але не більше 5-ти)
визначається наказом директора та
затверджується відповідним органом
управління освітою і становить 5 годин
на тиждень, для 5 - 9-ті класи - 8 годин на
тиждень на кожного учня, 10 - 12-ті класи -
12 годин на тиждень на кожного учня.

Таким чином, у випадку, якщо кількість
учнів у класах загальноосвітніх
навчальних закладів сіл та селищ менше
п'яти осіб та за умови затвердження
індивідуального навчального плану і
кількості годин для організації
навчання, чинним законодавством
передбачено необхідність проведення
занять за індивідуальною формою
навчання з можливістю об'єднання учнів
у групи у випадках, передбачених чинним
законодавством.

Проте, як вбачається з матеріалів
справи, головою Лубенської районної
державної адміністрації Полтавської
області, всупереч наведеним вище
законодавчим нормам, прийнято
розпорядження від 17.09.2013 року № 280 "Про
затвердження контингентів учнів та
мережі загальноосвітніх навчальних
закладів району, груп продовженого
дня", пунктом 1 якого затверджено
фактичну мережу шкіл і контингент
учнів на 2013-2014 рік з утворенням
класів-комплектів із учнів 1-4, 5 - 9, 10 - 11
класів з підстав зменшення кількості
учнів у класах нижче 5 осіб.

Чинне законодавство передбачає дві
форми проведення навчально-виховного
процесу у загальноосвітніх навчальних
закладах: групову та індивідуальну. При
цьому, чинним законодавством у галузі
освіти існування класів-комплектів або
комбінованих чи з'єднаних класів не
передбачено. У загальноосвітніх
навчальних закладах, розташованих у
селах, селищах, кількість учнів у
класах визначається демографічною
ситуацією, але повинна становити не
менше п'яти осіб. При меншій кількості
учнів у класі заняття проводяться за
індивідуальною формою навчання з
можливістю об'єднання учнів у групи у
передбаченому чинним законодавством
порядку.

Враховуючи вищевикладене, суд
погоджується з твердженнями прокурора
про те, що чинним законодавством
України не передбачено створення
класів-комплектів у загальноосвітніх
навчальних закладах.

Вказана позиція відображена також в
листі Міністерства освіти і науки
України від 14.06.2005 №1/9-320 "Щодо
неправомірності формування
класів-комплектів".

Таким чином, утворення на підставі
оскарженого розпорядження
класів-комплектів порушує право учнів
загальноосвітніх навчальних закладів
на належні умови для здобуття повної
загальної середньої освіти,
передбачене статтею 53 Конституції
України.

Перевіряючи рішення суб'єкта владних
повноважень, адміністративний суд у
справі щодо їх оскарження на підставі
ч.3 ст.2 КАС України перевіряє чи
прийнято (вчинено) воно: 1) на підставі,
у межах повноважень та у спосіб, що
передбачені Конституцією та законами
України; 2) з використанням
повноваження з метою, з якою це
повноваження надано; 3) обґрунтовано,
тобто з урахуванням усіх обставин, що
мають значення для прийняття рішення
(вчинення дії); 4) безсторонньо
(неупереджено); 5) добросовісно; 6)
розсудливо; 7) з дотриманням принципу
рівності перед законом, запобігаючи
всім формам дискримінації; 8)
пропорційно, зокрема з дотриманням
необхідного балансу між будь-якими
несприятливими наслідками для прав,
свобод та інтересів особи і цілями, на
досягнення яких спрямоване це рішення
(дія); 9) з урахуванням права особи
на участь у процесі прийняття рішення;
10) своєчасно, тобто протягом розумного
строку.

Оцінюючи рішення відповідача на
відповідність критеріям зазначеним в
ч. 3 ст. 2 КАС України, суд приходить до
висновку, що при прийнятті
оскаржуваного розпорядження в частині
щодо прийняття рішення про утворення в
навчальних закладах району
класів-комплектів з учнів 1 - 4, 5- 9, 10 - 11
класів, відповідачем було порушено
вимоги частини другої статті 14 Закону
України "Про загальну середню освіту".

Щодо посилань відповідача на наказ
Міністерства освіти і науки, молоді і
спорту України від 07.07.2012 року №766 "Про
затвердження форми звітності з питань
загальної середньої освіти та
інструкції щодо її заповнення" та на
наказ Міністерства освіти України від
15.04.1993 №102 "Про затвердження Інструкції
про порядок обчислення заробітної
плати працівників освіти" колегія
суддів вважає за необхідне зазначити,
що оскільки орган державної влади під
час прийняття рішень має керуватися
нормами закону, який має вищу юридичну
силу відносно підзаконних
нормативно-правових актів.

Доводи відповідача, що жодним
нормативно-правовим документом не
заборонено утворення
класів-комплектів, та посилання на
затверджені форми звітності, суд не
бере до уваги, оскільки відповідно до
частини 2 статті 19 Конституції України
органи державної влади та органи
місцевого самоврядування, їх посадові
особи зобов'язані діяти лише на
підставі, в межах повноважень та у
спосіб, що передбачені Конституцією та
законами України, тобто у нормах
Основного Закону України втілено
загальновідому формулу обмеження
дискреційних повноважень органів
державної влади ("дозволено лише те, що
передбачено законом").

Згідно ст. 1 Закону України "Про
прокуратуру" прокурорський нагляд за
додержанням і правильним
застосуванням законів Кабінетом
Міністрів України, міністерствами та
іншими центральними органами
виконавчої влади, органами державного
і господарського управління та
контролю, Радою міністрів Автономної
Республіки Крим, місцевими Радами, їх
виконавчими органами, військовими
частинами, політичними партіями,
громадськими організаціями, масовими
рухами, підприємствами, установами і
організаціями, незалежно від форм
власності, підпорядкованості та
приналежності, посадовими особами та
громадянами здійснюється Генеральним
прокурором України і підпорядкованими
йому прокурорами.

Положеннями ч. 1 ст. 13 Закону України
"Про прокуратуру" встановлено, що
систему органів прокуратури
становлять: Генеральна прокуратура
України, прокуратури Автономної
Республіки Крим, областей, міст Києва і
Севастополя (на правах обласних),
міські, районні, міжрайонні, районні в
містах. У разі необхідності
Генеральний прокурор України може
створювати спеціалізовані прокуратури
на правах обласних, міських, районних
та міжрайонних прокуратур.

Згідно ч. 3 ст. 20 Закону України "Про
прокуратуру" при виявленні порушень
закону прокурор у межах своєї
компетенції має право: 1) вносити
подання; 2) у встановленому законом
порядку ініціювати притягнення особи
до дисциплінарної, адміністративної
відповідальності, складати протокол
про адміністративне правопорушення та
починати досудове розслідування; 3)
звертатися до суду в передбачених
законом випадках.

Положеннями ч. 5 статті 23 Закону України
"Про прокуратуру" передбачено, що у разі
відхилення подання в цілому чи
частково або неповідомлення прокурора
про результати розгляду подання, а
також якщо подання не вносилося,
прокурор може звернутися до суду щодо:1)
визнання незаконним
нормативно-правового акта
відповідного органу повністю чи в
окремій його частині; 2) визнання
протиправним рішення чи окремих його
положень і щодо скасування або
визнання нечинним рішення чи окремих
його положень; 3) визнання
протиправними дій чи бездіяльності,
зобов'язання вчинити певні дії або
утриматися від вчинення певних дій.

Враховуючи те, що розпорядження № 280
від 17.09.2013 суперечить вимогам Закону
України "Про загальну середню освіту",
а на прокуратуру покладено завдання
щодо здійснення нагляду за додержанням
і правильним застосуванням законів,
суд дійшов висновку, що позовні вимоги
прокурора щодо визнання спірного
розпорядження протиправним та
скасування є обґрунтованими.

За таких обставин, колегія суддів
погоджується з висновком суду першої
інстанції щодо задоволення позову та
зазначає, що доводи апеляційної скарги
не впливають на правомірність
висновків суду. Підстави для
скасування рішення суду першої
інстанції відсутні.

Керуючись ст.ст. 160, 167, 195, 196, ст. 198, ст.200,
ст.205, ст.ст.206, 209, 254 Кодексу
адміністративного судочинства
України, колегія суддів, -

У Х В А Л И Л А:

Апеляційну скаргу залишити без
задоволення.

Постанову Полтавського окружного
адміністративного суду від 06.08.2014р. по
справі № 816/809/14 залишити без змін.

Ухвала набирає законної сили з моменту
її проголошення та може бути оскаржена
у касаційному порядку протягом
двадцяти днів з дня складання ухвали у
повному обсязі шляхом подачі
касаційної скарги безпосередньо до
Вищого адміністративного суду України.

Головуючий суддя (підпис)Григоров
А.М.Судді(підпис) (підпис) Подобайло З.Г.
Тацій Л.В. Повний текст ухвали
виготовлений 29.09.2014 р.