Справа № 821/3497/14
Суддя: Пекний А.С.
Дата ухвалення: 2014-09-17 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ХЕРСОНСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ
СУД
___________________________________________________________________
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

17 вересня 2014 р.м. ХерсонСправа № 821/3497/14

Херсонський окружний адміністративний
суд у складі:

головуючого судді: Пекного А.С.,

при секретарі: Осташевському Е.Є.,

за участю представників: позивача -
ОСОБА_1, ОСОБА_2, відповідача - Саплєвої
О.В., третьої особи - ОСОБА_4, ОСОБА_5,

розглянувши у відкритому судовому
засіданні адміністративну справу за
позовом ОСОБА_6 до Інспекції
державного архітектурно-будівельного
контролю у Херсонській області, третя
особа: ОСОБА_7 про визнання
протиправними дій щодо проведення
планової перевірки. скасування наказу
і припису,

встановив:

ОСОБА_6 (далі-позивач) звернувся до суду
з позовом до Інспекції державного
архітектурно-будівельного контролю у
Херсонській області (далі-відповідач,
ІДАБК в Херсонській області), третя
особа: ОСОБА_7 (далі-третя особа, ОСОБА_7),
в якому просить: визнати протиправною
дію відповідача щодо проведення
планової перевірки дотримання
позивачем вимог законодавства у сфері
містобудівної діяльності, проектної
документації, будівельних норм,
державних стандартів і правил,
технічних умов на об'єкті:
Реконструкція 1/2 частини центру
відпочинку та розваг по АДРЕСА_1;
визнати протиправним та скасувати
Припис від 08.08.2014 р. про усунення
порушень вимог законодавства у сфері
містобудівної діяльності, проектної
документації, будівельних норм,
державних стандартів і правил,
прийнятий ІДАБК у Херсонській області;
а також визнати протиправним та
скасувати Наказ №59-к від 12.08.2014 р. про
скасування реєстрації декларації
прийнятий ІДАБК у Херсонській області.

Позов мотивований тим, що 08.08.2014 р. за
результатами проведеної планової
перевірки складено акт, на підставі
якого видано Припис про усунення
порушень вимог законодавства в сфері
містобудівної діяльності, будівельних
норм, державних стандартів і правил від
08.08.2014 р., а 12.08.2014 р. видано Наказ №59-к
"Про скасування реєстрації декларації".
Дії відповідача щодо проведення
перевірки та прийняті за її наслідками
документи позивач вважає
протиправними, оскільки його не було
ознайомлено з планом проведення
перевірки, тобто відсутні належні
документи, які б підтверджували
отримання чи ознайомлення ним з
документами про проведення планової
перевірки. До того ж перевірка
проводилась не стосовно об'єкта, а
стосовно позивача, оскільки на даний
час неможливо встановити які саме
приміщення належать позивачу, що
зазначено в акті перевірки.

Крім того, позивач вважає протиправним
Припис від 08.08.2014 р., оскільки він
містить вимогу, яка непередбачена
чинним законодавством, а також Наказ
№59-к , оскільки декларація скасована у
зв'язку з тим, що в ній наявні
розбіжності, що не відповідає
дійсності.

Вищезазначене стало підставою для
звернення позивача до суду з даним
позовом.

В судовому засіданні представники
позивача позов підтримали та просили
задовольнити з підстав, викладених в
ньому.

Представник відповідача проти
задоволення позовних вимог
заперечувала, пояснивши, що з боку
відповідача відсутні порушення
процесуального та матеріального права,
а відтак, всі дії щодо проведення
перевірки та прийняті рішення
здійснені в межах наданих йому
повноважень та з дотриманням приписів
чинного законодавства України.

Представники третьої особи проти
задоволення позовних вимог
заперечували, пояснивши, що ІДАБК
правомірно притягнула ОСОБА_6 до
відповідальності та скасувала
декларацію.

Заслухавши пояснення сторін,
дослідивши матеріали справи та
проаналізувавши норми чинного
законодавства України, суд дійшов до
наступних висновків.

Судом встановлено, що позивачем подано
до ІДАБК в Херсонській області
Декларацію про початок виконання
будівельних робіт з "Реконструкції 1/2
частини центру відпочинку та розваг по
АДРЕСА_1", яка зареєстрована останнім
12.05.2014р. за №ХС 33 .

З 01 серпня 2014 р. по 08 серпня 2014 р.
начальником Південного інспекційного
відділу Малашихіною С.Л., головним
державним інспектором Південного
інспекційного відділу Нікітенко С.О. та
головним державним інспектором
Південного інспекційного відділу
Нікітенко С.О. Грейц А.О. проведено
планову перевірку щодо дотримання
позивачем вимог законодавства у сфері
містобудівної діяльності, проектної
документації, будівельних норм,
державних стандартів і правил,
технічних умов під час будівництва
«Реконструкція 1 / 2 частини центру
відпочинку та розваг по АДРЕСА_1». За
результатами вказаної перевірки
складено акт від 08.08.2014 р., а також
припис від 08.08.2014 р. про усунення
порушень вимог законодавства у сфері
містобудівної діяльності, проектної
документації, будівельних норм,
державних стандартів і правил,
пунктами 1 та 2 якого від позивача
вимагається будівельні роботи не
виконувати, та не експлуатувати
приміщення 1/2 частини центру
відпочинку та розваг.

За змістом акту від 08.08.2014 р. в ході
перевірки встановлено, що позивачем як
забудовником вчинено порушення
містобудівного законодавства, яке
полягало у поданні недостовірних
даних, наведених у зареєстрованій
декларації про початок виконання
будівельних робіт з "Реконструкції 1/2
частини центру відпочинку та розваг по
АДРЕСА_1".

Так, в акті вказано, що реконструкція,
відповідно до п.3.10 розділу 3. "Терміни та
визначення понять" ДБН А.2.2-3-2012 "Склад та
зміст проектної документації на
будівництво" - це перебудова введених в
експлуатацію в установленому порядку
об'єктів будівництва, яка передбачає
удосконалення виробництві підвищення
його техніко-економічного рівня та
якості продукції, що виготовляється,
поліпшення умов експлуатації та
проживання, якості послуг зміну
основних техніко-економічних
показників (кількість продукції,
потужність, функціональне призначення,
геометричні розміри тощо), у поданій
позивачем декларації наведені
недостовірні дані, а саме проектна
документація на реконструкцію 1 / 2
частини центру розваг та відпочинку,
розроблялась без документа що
підтверджує введення об'єкта в
експлуатацію та без Технічного
обстеження на час проектування, чим
порушений п.3.10 "Терміни та визначення
понять", п.4.1 "Загальні положення" ДБН
А.2.2-3-2012 "Склад та зміст проектної
документації". Також проектна
документація затверджена забудовником
28 квітня 2014 року, а в Декларації про
початок виконання будівельних робіт,
дата затвердження проекту 08.10.2011 року.
Наданий Наказ про призначення
головного архітектора проекту
"Реконструкція 1 / 2 частини центру
відпочинку та розваг" ОСОБА_11 датований
03.04.2014 року, а в Декларації про початок
виконання будівельних робіт на об'єкт
реконструкції, Наказ ФОП "ОСОБА_11" про
призначення головного архітектора
проекту датований 23.09.2011 року, чим
порушено п.8.ст.36 Закону України "Про
регулювання містобудівної діяльності"
та п.9 "Реєстрація декларації" Порядку
виконання будівельних робіт,
затвердженого постановою Кабінету
Міністрів України від 13 квітня 2011 року
№ 466.

На підставі акту перевірки від 08.08.2014 р.
відповідачем прийнято Наказ від 12.08.2014
р. №59-ск, яким скасовано реєстрацію
декларації про початок виконання
будівельних робіт ХС №33 від 12.02.2014
р.

Вирішуючи даний спір, суд виходить з
наступного.

Повноваження Державної
архітектурно-будівельної інспекції
України (далі - Держархбудінспекція
України) щодо здійснення державного
архітектурно-будівельного контролю
визначені статтею 41 Закону України
«Про регулювання містобудівної
діяльності», Положенням про Державну
архітектурно-будівельну інспекцію
України, затвердженим Указом
Президента України від 08.04.2011р. №439/2011,
та Порядком здійснення державного
архітектурно-будівельного контролю,
затвердженим постановою Кабінету
Міністрів України від 23.05.2011р. №553 (із
змінами і доповненнями, внесеними
постановою Кабінету Міністрів України
від 27.02.2012р. №148).

Відповідно до положень Закону України
«Про регулювання містобудівної
діяльності» державний
архітектурно-будівельний контроль - це
сукупність заходів, спрямованих на
дотримання вимог законодавства у сфері
містобудівної діяльності, будівельних
норм, державних стандартів і правил.
Згідно із ст. 41 цього Закону, державний
архітектурно-будівельний контроль
здійснюється інспекціями державного
архітектурно-будівельного контролю в
порядку, встановленому Кабінетом
Міністрів України.

За змістом ст. 4 Закону України «Про
регулювання містобудівної
діяльності», позивач є суб'єктом
містобудування.

Постановою Кабінету Міністрів України
від 23 травня 2011 р. № 553 затверджено
Порядок здійснення державного
архітектурно-будівельного контролю
(далі - Порядок), п.1 якого передбачено,
що він визначає процедуру здійснення
заходів, спрямованих на дотримання
вимог законодавства у сфері
містобудівної діяльності, будівельних
норм, державних стандартів і правил та
ліцензійних умов провадження
господарської діяльності, пов'язаної з
будівництвом об'єкта архітектури, який
за складністю
архітектурно-будівельного рішення та
(або) інженерного обладнання належить
до IV і V категорії складності (в
редакції, чинній на час виникнення
спірних правовідносин).

Згідно із п.п. 2, 5, 6, 8, 9 Порядку,
державний архітектурно-будівельний
контроль здійснюється за дотриманням:
вимог законодавства у сфері
містобудівної діяльності, проектної
документації, будівельних норм,
державних стандартів і правил,
технічних умов, інших нормативних
документів під час виконання
підготовчих і будівельних робіт,
архітектурних, інженерно-технічних і
конструктивних рішень, застосування
будівельної продукції; порядку
здійснення авторського і технічного
нагляду, ведення загального та (або)
спеціальних журналів обліку виконання
робіт (далі - загальні та (або)
спеціальні журнали), виконавчої
документації, складення актів на
виконані будівельно-монтажні та
пусконалагоджувальні роботи; інших
вимог, установлених законодавством,
будівельними нормами, правилами та
проектною документацією, щодо
створення об'єкта будівництва.

Державний архітектурно-будівельний
контроль здійснюється за
територіальним принципом (у межах
областей) у порядку проведення
планових та позапланових перевірок.

Плановою перевіркою вважається
перевірка, що передбачена планом
роботи інспекції, який затверджується
керівником відповідної інспекції.
Інспекції проводять планові перевірки
об'єктів містобудування не частіше ніж
один раз на півроку. Строк проведення
планової перевірки не може
перевищувати десяти робочих днів, а у
разі потреби може бути одноразово
продовжений за письмовим рішенням
керівника відповідної інспекції чи
його заступника не більше ніж на п'ять
робочих днів.

Державний архітектурно-будівельний
контроль здійснюється у присутності
суб'єктів містобудування або їх
представників, які будують або
збудували об'єкт будівництва. У разі
виявлення факту самочинного
будівництва об'єкта, щодо якого
неможливо встановити суб'єкта
містобудування, який будує чи збудував
такий об'єкт, перевірка проводиться із
залученням представників органів
місцевого самоврядування та органів
внутрішніх справ. Документи, оформлені
за результатами такої перевірки,
надсилаються до відповідного органу
внутрішніх справ для встановлення
особи суб'єкта містобудування.

Повноваження та обов'язки посадових
осіб інспекцій під час здійснення
державного архітектурно-будівельного
контролю визначені п.п.11, 12 вказаного
Порядку.

Згідно із п.п.16-21 Порядку, за
результатами державного
архітектурно-будівельного контролю
посадовою особою інспекції
складається акт перевірки відповідно
до вимог, установлених цим Порядком.

У разі виявлення порушень вимог
законодавства у сфері містобудівної
діяльності, крім акта перевірки,
складається протокол разом з приписом
усунення порушення вимог
законодавства у сфері містобудівної
діяльності, будівельних норм,
державних стандартів і правил або
приписом про зупинення підготовчих та
будівельних робіт, які виконуються без
повідомлення, реєстрації декларації
про початок їх виконання або дозволу на
виконання будівельних робіт (далі -
припис). Акт перевірки складається у
двох примірниках. Один примірник
надається суб'єкту містобудування,
щодо якого здійснюється державний
архітектурно-будівельний контроль, а
другий залишається в інспекції. Акт
перевірки підписується посадовою
особою інспекції, яка провела
перевірку та суб'єктом містобудування,
щодо якого здійснюється державний
архітектурно-будівельний контроль.

Припис складається у двох примірниках.
Один примірник припису залишається в
інспекції, а інший надається суб'єкту
містобудування, щодо якого
здійснюється державний
архітектурно-будівельний контроль.
Припис підписується посадовою особою
інспекції, яка провела перевірку.

Протокол протягом трьох днів після
його складення та всі матеріали
перевірки подаються керівникові
відповідної інспекції або його
заступникові для винесення постанови
про накладення штрафу, передбаченої
законодавством України.

Якщо суб'єкт містобудування, щодо якого
здійснюється державний
архітектурно-будівельний контроль, не
погоджується з актом перевірки, він
підписує його із зауваженнями, які є
невід'ємною частиною такого акта.

У разі відмови суб'єкта містобудування,
щодо якого здійснюється державний
архітектурно-будівельний контроль,
підписати акт перевірки та припису,
посадова особа інспекції робить у акті
відповідний запис.

У разі відмови суб'єкта містобудування,
щодо якого здійснюється державний
архітектурно-будівельний контроль, від
отримання акта та припису, вони
надсилаються йому рекомендованим
листом з повідомленням.

Як видно з матеріалів справи,
відповідачем проведено планову
перевірку дотримання позивачем вимог
законодавства у сфері містобудівної
діяльності, проектної документації,
будівельних норм, державних стандартів
і правил, технічних умов, інших
нормативних документів під час
будівництва «Реконструкція 1 / 2 частини
центру відпочинку та розваг по
АДРЕСА_1», що відповідає меті
проведення перевірок та віднесено до
компетенції відповідача згідно із
наведеними вище правовими нормами
(ст.ст.3 - 5, 41 Закону України «Про
регулювання містобудівної
діяльності», п.п. 1, 2, 5, 6 Порядку).

При цьому таку перевірку передбачено
Планом перевірок об'єктів будівництва
на серпень 2014р., затвердженим наказом
тимчасово виконуючого обов'язки ІДАБК
в Херсонській області №83 від 24.07.2014р.,
проведена вона була на підставі
направлення №839 від 01.08.2014р., з яким
позивач ознайомився 01.08.2014р., про що
свідчить його особистий підпис на
направленні. Наведене узгоджується із
приписами п.п. 2, 5, 6, 8, 9 Порядку.

В ході проведення перевірки посадовою
особою відповідача складено
передбачені п.п.16-21 Порядку акт
перевірки, протокол про правопорушення
у сфері містобудівного законодавства
та видано позивачу припис, від підпису
та отримання яких він відмовився, про
що свідчать відповідні відмітки на
вказаних документах.

З цього приводу слід також зазначити,
що представник позивача у судовому
засіданні 05.09.2014р. визнав факт
наведення недостовірних відомостей у
декларації про початок виконання
будівельних робіт, зареєстрованій
12.05.2014р. за №ХС 33, тобто погодився
із викладеними в розпорядчих
документах перевірки висновками
відповідача.

Також з матеріалів справи видно, що
позивач допустив посадову особа ІДАБК
в Херсонській області до перевірки та
надавав документи, необхідні для її
проведення.

Враховуючи наведене, суд вважає
оскаржені дії відповідача щодо
проведення перевірки правомірними,
оскільки вони вчинені на підставі, в
межах повноважень та у спосіб, які
передбачені Конституцією та законами
України, а також підзаконними
нормативно-правовими актами у сфері
регулювання містобудівної діяльності.

Доводи позивача та його представників
щодо протиправності проведеної
перевірки ґрунтуються на помилковому
тлумаченні ними норм законодавства.

Зокрема, посилання представників
позивача на протиправність
призначення і проведення перевірки у
зв'язку з відсутністю на те правових
підстав спростовується змістом п.6
Порядку, який пов'язує право на
проведення перевірки лише із фактом
включення перевірки до плану роботи
інспекції, який затверджується
керівником відповідної інспекції, що і
мало місце в даному випадку

Доводи щодо протиправності дій із
проведення перевірки саме позивача як
суб'єкта містобудування, а не об'єкта
будівництва не узгоджуються із
приписами п.п.1, 2 Порядку, згідно з якими
державний архітектурно-будівельний
контроль здійснюється
Держархбудінспекцією та її
територіальними органами здійснюється
за дотриманням вимог законодавства у
сфері містобудівної діяльності,
проектної документації, будівельних
норм, державних стандартів і правил,
технічних умов, інших нормативних
документів під час виконання
підготовчих і будівельних робіт,
архітектурних, інженерно-технічних і
конструктивних рішень, застосування
будівельної продукції, з чого слідує,
що предметом контролю є діяльність
фізичних та юридичних осіб під час
створення об'єктів будівництва. Об'єкт
будівництва в силу своєї природи як
матеріального неживого об'єкту не
здійснює діяльності, а тому не може
дотримуватись чи порушувати вимоги
законодавства у сфері містобудівної
діяльності.

Посилання позивача і його
представників на те, що перевірка
повинна була здійснюватись відносно
всього об'єкту будівництва - центру
відпочинку та розваг - в цілому, а не
лише на належній позивачу 1 / 2 його
частині, оскільки частки співвласників
не визначені в натурі - суперечать їх же
доводам щодо правомірності дій
позивача та відсутності з його боку
порушень містобудівного
законодавства, так як в такому випадку
у позивача були б відсутні достатні
правові підстави для створення об'єкту
будівництва «Реконструкція 1 / 2 частини
центру відпочинку та розваг по
АДРЕСА_1», затвердження проектної
документації та отримання права на
будівельні роботи шляхом подачі для
реєстрації Декларації про початок
виконання будівельних робіт. Але
подавши таку декларацію, яка була
зареєстрована ІДАБК в Херсонській
області 12.05.2014р. за №ХС 33, позивач
отримав право на виконання будівельних
робіт щодо об'єкта будівництва
«Реконструкція 1 / 2 частини центру
відпочинку та розваг по АДРЕСА_1», тому
проведення відповідачем перевірки
дотримання вимог законодавства саме на
цьому об'єкті за таких обставин є
правомірним.

Підсумовуючи викладене, суд вважає
позовні вимоги щодо визнання
протиправними дій відповідача
необґрунтованими і такими, що не
підлягають задоволенню.

Стосовно позовних вимог про визнання
протиправним та скасування наказу про
скасування реєстрації декларації про
початок виконання будівельних робіт,
суд зазначає наступне.

Питання скасування реєстрації
декларацій як дозвільних документів у
сфері містобудування урегульовано
ст.39-1 Закону України «Про регулювання
містобудівної діяльності».

Так, відповідно до цієї правової норми
у разі якщо замовник самостійно виявив
технічну помилку у надісланому
повідомленні про початок виконання
підготовчих чи будівельних робіт,
зареєстрованій декларації про початок
виконання підготовчих чи будівельних
робіт або про готовність об'єкта до
експлуатації, а також у разі виявлення
інспекцією державного
архітектурно-будівельного контролю
недостовірних даних, наведених у
надісланому повідомленні чи
зареєстрованій декларації, які не є
підставою вважати об'єкт самочинним
будівництвом відповідно до закону, до
такого повідомлення або декларації
вносяться зміни у порядку,
встановленому Кабінетом Міністрів
України.

Замовник зобов'язаний протягом трьох
робочих днів надати достовірні дані
щодо інформації, яка потребує змін, для
внесення інспекцією державного
архітектурно-будівельного контролю
відповідних відомостей до реєстру, а
також до повідомлення або декларації.

У разі виявлення інспекцією державного
архітектурно-будівельного контролю
факту подання недостовірних даних,
наведених у надісланому повідомленні
чи зареєстрованій декларації, які є
підставою вважати об'єкт самочинним
будівництвом, зокрема якщо він
збудований або будується на земельній
ділянці, що не була відведена для цієї
мети, або без відповідного документа,
який дає право виконувати будівельні
роботи, чи належно затвердженого
проекту або будівельного паспорта,
реєстрація такого повідомлення або
декларації підлягає скасуванню
інспекцією державного
архітектурно-будівельного контролю у
порядку, встановленому Кабінетом
Міністрів України. Про скасування
повідомлення або декларації замовник
письмово повідомляється протягом
трьох робочих днів з дня скасування.

Після скасування реєстрації
відповідного повідомлення або
декларації замовник має право повторно
надіслати повідомлення або подати
декларацію згідно з вимогами,
встановленими законодавством.

До замовника, який самостійно виявив
допущену технічну помилку і подав
відповідну заяву, штрафні санкції за
раніше подані з помилками повідомлення
або декларацію чи виявлені в них
недостовірні дані не застосовуються.

Аналогічні положення містяться також у
п.6 Порядку виконання будівельних
робіт, затвердженому постановою
Кабінету Міністрів України від 13
квітня 2011 р. №466, яка додатково
регламентує це питання тим, що у разі
виявлення Інспекцією наведених в
повідомленні про початок виконання
будівельних робіт недостовірних даних
(встановлення факту, що на дату
реєстрації повідомлення інформація,
яка зазначалася в ньому, не відповідала
дійсності, та/або виявлення
розбіжностей між даними, зазначеними у
повідомленні), які не є підставою
вважати об'єкт самочинним будівництвом
відповідно до статті 39-1 Закону України
«Про регулювання містобудівної
діяльності», Інспекція письмово
повідомляє замовника протягом одного
робочого дня з дня такого виявлення, а
замовник зобов'язаний протягом трьох
робочих днів з дня самостійного
виявлення технічної помилки (описки,
друкарської, граматичної, арифметичної
помилки) в надісланому повідомленні
про початок виконання будівельних
робіт або отримання відомостей про
виявлення недостовірних даних подати
достовірні дані щодо інформації, яка
потребує змін, для внесення їх
Інспекцією до єдиного реєстру.

Аналізуючи положення ст.39-1 Закону
України «Про регулювання
містобудівної діяльності» та п.6
Порядку виконання будівельних робіт,
затвердженого постановою Кабінету
Міністрів України від 13 квітня 2011 р.
№466, слід дійти висновку, що скасування
реєстрації декларації про початок
виконання будівельних робіт є виключно
наслідком подання недостовірних даних,
наведених у надісланому повідомленні
чи зареєстрованій декларації, які є
підставою вважати об'єкт самочинним
будівництвом.

В іншому випадку, тобто коли відсутні
підстави вважати об'єкт самочинним
будівництвом, скасування реєстрації
декларації не відбувається, натомість
інспекція державного
архітектурно-будівельного контролю
зобов'язана запропонувати замовнику
надати достовірні дані щодо
інформації, яка потребує змін, для
внесення інспекцією державного
архітектурно-будівельного контролю
відповідних відомостей до реєстру, а
також до повідомлення або декларації.

Судом встановлено, що на підставі акту
перевірки від 08.08.2014р., в якому зроблені
висновки щодо порушення позивачем
вимог законодавства, а саме наведення
недостовірних відомостей у Декларації,
відповідачем прийнято наказ від
12.08.2014р. №59-ск про скасування вчиненої
12.05.2014р. реєстрації за № ХС 33
декларації про початок виконання
будівельних робіт.

Слід зазначити, що наказ відповідача
від 12.08.2014р. №59-ск про скасування
реєстрації декларації про початок
виконання будівельних робіт не містить
жодного висновку про наявність підстав
вважати об'єкт будівництва самочинним
будівництвом.

Відсутні такі висновки і у розпорядчих
документах перевірки (акті перевірки
від 08.08.2014р., протоколі від 08.08.2014р. №178).

За змістом акту перевірки
недостовірність відомостей полягала в
наступному:

проектна документація на
реконструкцію 1 / 2 частини центру
відпочинку та розваг розроблялась без
документа, що підтверджує введення
об'єкта в експлуатацію, оскільки згідно
з п.3.10 розділу 3 ДБН А.2.2-3-2012
реконструкція можлива лише введених в
експлуатацію об'єктів будівництва;

проектна документація затверджена
забудовником 28.04.2014р., а в декларації
вказана дата 08.10.2011р.;

наданий наказ про призначення
головного архітектору проекту
датований 03.04.2014р., а в декларації
вказана дата 23.09.2011р.

Відповідно до ст. 376 Цивільного кодексу
України, житловий будинок, будівля,
споруда, інше нерухоме майно
вважаються самочинним будівництвом,
якщо вони збудовані або будуються на
земельній ділянці, що не була відведена
для цієї мети, або без відповідного
документа, який дає право виконувати
будівельні роботи, чи належно
затвердженого проекту, або з істотними
порушеннями будівельних норм і правил.

Як видно з матеріалів справи, позивач є
власником 1 / 2 частини об'єкту
незавершеного будівництва центру
відпочинку та розваг відповідно до
договору купівлі-продажу від 08.11.2011р.,
посвідченого приватним нотаріусом
Херсонського міського нотаріального
округу ОСОБА_12 і зареєстрованим в
реєстрі за №3145, який на даний час є
чинним, що сторони та третя особа не
спростовують. Право власності
зареєстровано в установленому
законодавством порядку, що
підтверджується Витягом про державну
реєстрацію прав від 14.11.2011р. При цьому
частки співвласників у спільному майні
не виділені в натурі. В цілому об'єкт
будівництва розташований на земельній
ділянці, яку орендує третя особа згідно
з договором оренди від 20.04.2007р. Також
між позивачем та третьою особою 08.11.2011р.
укладено договір про співробітництво
співвласників в процесі завершення
будівництва центру відпочинку та
розваг.

Саме будівництво центру відпочинку та
розваг в цілому розпочато на підставі
поданої третьою особою декларації про
початок виконання будівельних робіт,
яка зареєстрована відповідачем 08.10.2011р.
№ХС7.

Позивач подав декларацію про початок
виконання будівельних робіт на об'єкті
«Реконструкція 1 / 2 частини центру
відпочинку та розваг по АДРЕСА_1», яка
була зареєстрована ІДАБК в Херсонській
області 12.05.2014р. за №ХС 33.

Враховуючи положення вказаних вище
правових норм суд приходить до
висновку, що відповідач при вирішенні
питання про скасування реєстрації
поданої позивачем декларації про
початок виконання будівельних робіт
був зобов'язаний встановити обставини,
які б були підставою вважати об'єкт
будівництва саме самочинним
будівництвом.

Однак цього ним не було зроблено, що
потягло за собою прийняття
необґрунтованого, а тому і
противоправного рішення.

Відповідно до ч.3 ст.2 КАС України, у
справах щодо оскарження рішень, дій чи
бездіяльності суб'єктів владних
повноважень адміністративні суди
перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони:
на підставі, у межах повноважень та у
спосіб, що передбачені Конституцією та
законами України; з використанням
повноваження з метою, з якою це
повноваження надано; обґрунтовано,
тобто з урахуванням усіх обставин, що
мають значення для прийняття рішення
(вчинення дії); безсторонньо
(неупереджено); добросовісно;
розсудливо; з дотриманням принципу
рівності перед законом, запобігаючи
всім формам дискримінації;
пропорційно, зокрема з дотриманням
необхідного балансу між будь-якими
несприятливими наслідками для прав,
свобод та інтересів особи і цілями, на
досягнення яких спрямоване це рішення
(дія); з урахуванням права особи на
участь у процесі прийняття рішення;
своєчасно, тобто протягом розумного
строку.

Зважаючи на те, що до компетенції
адміністративного суду не відноситься
вирішення питань щодо встановлення
підстав для скасування реєстрації
дозвільних документів внаслідок
наведення недостовірних відомостей у
дозвільних документах на будівництво,
в той час як у спірних правовідносинах
це є дискреційним повноваженням
відповідача, відсутні підстави для
з'ясування судом тих обставин, які не
встановлювались відповідачем при
прийнятті оскарженого наказу.

Суд також не приймає до уваги доводи
представників третьої особи щодо
незаконності здійснення позивачем
будівництва об'єкту - «Реконструкція 1 /
2 частини центру відпочинку та розваг
по АДРЕСА_1», оскільки це питання з
урахуванням предмету позову не має
значення для вирішення даної справи.

За таких обставин позовні вимоги в
частині визнання противоправним і
скасування наказу від 12.08.2014р. №59-ск є
обґрунтованими і підлягають
задоволенню.

Щодо позовних вимог про скасування
припису від 08.08.2014р. суд зазначає
наступне.

Відповідно до пп.пп. 3, 10 п.11 Порядку
здійснення державного
архітектурно-будівельного контролю,
затвердженого постановою Кабінету
Міністрів України від 23.05.2011р. № 553,
посадові особи інспекцій під час
здійснення державного
архітектурно-будівельного контролю
мають право:

видавати обов'язкові для виконання
приписи щодо: усунення порушення вимог
законодавства у сфері містобудівної
діяльності, будівельних норм,
державних стандартів і правил;
зупинення підготовчих та будівельних
робіт, які виконуються без
повідомлення, реєстрації декларації
про початок їх виконання або дозволу на
виконання будівельних робіт;

забороняти за вмотивованим письмовим
рішенням керівника відповідної
інспекції чи його заступника
експлуатацію закінчених будівництвом
об'єктів, не прийнятих в експлуатацію.

Отже, враховуючи обставини вчинення
позивачем порушення вимог
законодавства у сфері містобудівної
діяльності у вигляді наведення
недостовірних відомостей у декларації
про початок виконання будівельних
робіт, які не спростовані ним,
відповідач був вправі вимагати від
позивача усунення допущених порушень
містобудівного законодавства та
обрати спосіб, у який такі порушення
мають бути усунуті, що і було ним
зроблено шляхом заборони виконувати
будівельні роботи. Таким чином, п.1
оскарженого припису від 08.08.2014р. є
правомірним.

Поряд з цим суд на підставі
вищенаведених положень законодавства
приходить до висновку про
протиправність п.2 цього ж припису, яким
позивачу заборонено експлуатацію
приміщень 1 / 2 частини центру
відпочинку та розваг, оскільки до суду
не надано доказів прийняття керівником
ІДАБК в Херсонській області
вмотивованого письмового рішення з
цього приводу, як то передбачено пп.10 п.
11 Порядку здійснення державного
архітектурно-будівельного контролю,
затвердженого постановою Кабінету
Міністрів України від 23.05.2011р. № 553, крім
того, з аналізу вказаної правової норми
вбачається, що такий захід реагування
на порушення містобудівного
законодавства не може застосовуватись
приписом.

Враховуючи наведене, суд вважає п.2
припису ІДАБК в Херсонській області
від 08.08.2014р. протиправним і таким, що
підлягає скасуванню, а позовні вимоги в
цій частині - такими, що підлягають
задоволенню.

Згідно з частиною першою ст. 71 КАС
України кожна сторона повинна довести
ті обставини, на яких ґрунтуються її
вимоги та заперечення, крім випадків,
встановлених статтею 72 цього Кодексу.
Відповідно до ч. 2 ст. 71 КАС України, в
адміністративних справах про
протиправність рішень, дій чи
бездіяльності суб'єкта владних
повноважень обов'язок щодо доказування
правомірності свого рішення, дії чи
бездіяльності покладається на
відповідача, якщо він заперечує проти
адміністративного позову.

Враховуючи викладене, суд приходить до
висновку про обґрунтованість позовних
вимог в частині визнання протиправними
та скасування наказу від 12.08.2014р. №59-ск
і п. 2 припису від 08.08.2014р. та наявність
підстав для їх задоволення, оскільки
відповідачем не доведено їх
правомірності. В решті позовні вимоги є
необґрунтованими і задоволенню не
підлягають.

Керуючись ст. ст. 158-163, 167 КАС України,
суд, -

постановив:

Адміністративний позов задовольнити
частково.

Визнати протиправним та скасувати
пункт 2 припису Інспекції державного
архітектурно-будівельного контролю у
Херсонській області від 08 серпня 2014
року.

Визнати протиправним та скасувати
наказ Інспекції державного
архітектурно-будівельного контролю у
Херсонській області №59-ск від 12 серпня
2014 року.

У задоволенні решти позовних вимог -
відмовити.

Постанова може бути оскаржена в
апеляційному порядку до Одеського
апеляційного адміністративного суду
через суд першої інстанції шляхом
подачі апеляційної скарги в 10-денний
строк з дня її проголошення, а в разі
складення постанови у повному обсязі
відповідно до ст. 160 КАС України чи
прийняття постанови у письмовому
провадженні апеляційна скарга
подається протягом десяти днів з дня
отримання копії постанови.

Копія апеляційної скарги одночасно
надсилається особою, яка її подає, до
суду апеляційної інстанції.

Постанова набирає законної сили після
закінчення строку подання апеляційної
скарги, якщо вона не була подана у
встановлений строк. У разі подання
апеляційної скарги постанова, якщо її
не скасовано, набирає законної сили
після закінчення апеляційного
розгляду справи.

Повний текст постанови виготовлений та
підписаний 19 вересня 2014 р.

Суддя
Пекний А.С.

кат. 6.1