Справа № 826/14212/14
Суддя: Гарник К.Ю.
Дата ухвалення: 2014-09-18 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

Суддя Окружного адміністративного суду міста Києва Гарник К.Ю., ознайомившись з позовною заявою та доданими до неї матеріалами

за позовом

Центрального територіального департаменту Національної комісії з цінних

паперів та фондового ринку

до

Акціонерного товариства закритого типу «ДВК»

В С Т А Н О В И В:

Відповідно до пункту 3 частини першої статті 107 Кодексу адміністративного судочинства України суддя після одержання позовної заяви з’ясовує, чи відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтею 106 цього Кодексу.

Розглянувши матеріали адміністративного позову Центрального територіального департаменту Національної комісії з цінних паперів та фондового ринку, Окружний адміністративний суд міста Києва звертає увагу на наступне.

Відповідно до частини третьої статті 106 Кодексу адміністративного судочинства України до позовної заяви додаються її копії та копії всіх документів, що приєднуються до неї, відповідно до кількості відповідачів і третіх осіб, крім випадків подання адміністративного позову суб’єктом владних повноважень. Суб’єкт владних повноважень при поданні адміністративного позову зобов’язаний додати до позовної заяви доказ надіслання рекомендованим листом з повідомленням про вручення відповідачу і третім особам копії позовної заяви та доданих до неї документів. До позовної заяви додається також документ про сплату судового збору, крім випадків, коли його не належить сплачувати.

Так, в якості доказу надіслання відповідачу позовної заяви та доданих до неї документів позивач надав до суду копію реєстру поштових відправлень та фіскального чека УДППЗ “Укрпошта”.

Частина перша статті 70 Кодексу адміністративного судочинства України встановлює, що обставини, які за законом повинні бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися ніякими іншими засобами доказування, крім випадків, коли щодо таких обставин не виникає спору.

Абзацом двадцять сьомим пункту 2 Правил надання послуг поштового зв’язку, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 5 березня 2009 року №270, визначено, що документом, який підтверджує надання послуг поштового зв’язку, є розрахунковий документ встановленої відповідно до Закону України “Про застосування реєстраторів розрахункових операцій у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг” форми та змісту (касовий чек, розрахункова квитанція тощо).

Крім того, відповідно до підпункту 3.1.2.2 Порядку пересилання поштових відправлень, затвердженого наказом Українського державного підприємства поштового зв’язку “Укрпошта” від 12 травня 2006 року №211, визначено, що про прийняте для пересилання рекомендоване поштове відправлення відправнику видається касовий чек або розрахункова квитанція.

У розрахунковій квитанції зазначається: порядковий номер розрахункової квитанції; номер поштового відправлення (через дріб після номера квитанції), вид поштового відправлення, особлива відмітка, якщо рекомендоване відправлення подається з повідомленням про вручення, з відміткою “Судова повістка”, “Вручити особисто”; місце призначення; його маса; сума плати за пересилання тощо. У визначеному місці розрахункової квитанції проставляється відбиток календарного штемпеля. Касовий чек повинен містити таку саму інформацію, за виключенням номера розрахункової квитанції.

За таких підстав належним доказом надіслання рекомендованим листом з повідомленням про вручення відповідачу копії позовної заяви та доданих до неї документів є касовий чек з особливою відміткою щодо відправлення з повідомленням про вручення.

Копія реєстру поштових відправлень та фіскального чека УДППЗ “Укрпошта”, наявні в матеріалах справи, свідчать про відправлення рекомендованої поштової кореспонденції, однак не підтверджують відправлення з повідомленням про вручення.

Таким чином, на думку Окружного адміністративного суду міста Києва, Центральним територіальним департаментом Національної комісії з цінних паперів та фондового ринку до позовної заяви не додано доказу надіслання рекомендованим листом з повідомленням про вручення відповідачу копії позовної заяви та доданих до неї документів.

Судом також встановлено, що позивач не додав до позовної заяви документа про сплату судового збору, а заявив клопотання про звільнення від сплати судового збору в зв’язку з майновим станом.

Відповідно до частини першої статті 4 Закону України “Про судовий збір” судовий збір справляється у відповідному розмірі від мінімальної заробітної плати у місячному розмірі, встановленої законом на 01 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Відповідно до пункту 3 частини другої статті 4 Закону України “Про судовий збір” (в редакції, чинній на момент подання адміністративного позову) ставка судового збору за подання до адміністративного суду адміністративного позову майнового характеру складає 2 відсотки розміру майнових вимог, але не менше 1,5 розміру мінімальної заробітної плати та не більше 4 розмірів мінімальної заробітної плати.

Відповідно до пункту 7 частини першої статті 5 Закону України “Про судовий збір” визначено, що від сплати судового збору звільняються державні органи, підприємства, установи, організації, громадські організації та громадяни, які звернулися у випадках, передбачених законодавством, із заявами до суду щодо захисту прав та інтересів інших осіб, а також споживачі - за позовами, що пов’язані з порушенням їхніх прав.

Суд звертає увагу на те, що Закон України “Про судовий збір” визначає вичерпний перелік осіб, які звільняються від сплати судового збору та не встановлює пільг для Центрального територіального департаменту Національної комісії з цінних паперів та фондового ринку, в тому числі у випадку звернення до суду щодо захисту інтересів держави.

Враховуючи викладене та відсутність в матеріалах справи належних доказів неможливості сплати позивачем судового збору, суд дійшов до висновку про необхідність відмовити Центральному територіальному департаменту Національної комісії з цінних паперів та фондового ринку у задоволенні клопотання про звільнення від сплати судового збору.

Відповідно до частини першої статті 108 Кодексу адміністративного судочинства України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтею 106 цього Кодексу, постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху, у якій зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб їх усунення і встановлюється строк, достатній для усунення недоліків.

Вказані недоліки позивач може усунути у дводенний строк з дня набрання даною ухвалою законної сили шляхом подання до суду доказ надіслання рекомендованим листом з повідомленням про вручення поштового відправлення відповідачу копії позовної заяви та доданих до неї документів, а саме, розрахунковий документ з особливою відміткою про відправлення з повідомленням про вручення, та оригіналу документа про сплату судового збору в розмірі, встановленому пунктом 3 частини другої статті 4 Закону України “Про судовий збір”.

Згідно з частиною другою статті 108 Кодексу адміністративного судочинства України якщо позивач усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, вона вважається поданою у день первинного її подання до адміністративного суду.

Керуючись статтями 106, 108, статтею 165 Кодексу адміністративного судочинства України, суддя Окружного адміністративного суду міста Києва, -

У Х В А Л И В:

1.Відмовити Центральному територіальному департаменту Національної комісії з цінних паперів та фондового ринку у задоволенні клопотання про звільнення від сплати судового збору.

2.Залишити позовну заяву Центрального територіального департаменту Національної комісії з цінних паперів та фондового ринку без руху.

3.Встановити Центральному територіальному департаменту Національної комісії з цінних паперів та фондового ринку дводенний строк з дня набрання даною ухвалою законної сили для усунення недоліків позовної заяви.

4.Попередити Центральний територіальний департамент Національної комісії з цінних паперів та фондового ринку про наслідки недотримання вимог ухвали про залишення позовної заяви без руху, передбачені пунктом 1 частини третьої статті 108 Кодексу адміністративного судочинства України.

Ухвала набирає законної сили відповідно до статті 254 Кодексу адміністративного судочинства України та може бути оскаржена до суду апеляційної інстанції за правилами, встановленими статтями 185-187 Кодексу адміністративного судочинства України.

Суддя К.Ю. Гарник