Справа № 802/913/14-а
Суддя: Вергелес Андрій Валерійович
Дата ухвалення: 2014-06-03 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без
розгляду

м. Вінниця

03 червня 2014 р.
Справа № 802/913/14-а

Вінницький окружний адміністративний
суд у складі:

головуючого судді:
Вергелеса Андрія Валерійовича,

розглянувши в порядку письмового
провадження матеріали справи

за позовом: товариства з обмеженою
відповідальністю "Ігро-Ленд"

до: Вінницької митниці Міндоходів
Державної митної служби України

про: визнання протиправним та
скасування рішення про коригування
митної вартості

В СТАНОВИВ:

В провадженні Вінницького окружного
адміністративного суду знаходиться
адміністративна справа за позовом
товариства з обмеженою
відповідальністю "Ігро-Ленд" до
Вінницької митниці Міндоходів
Державної митної служби України про
визнання протиправним та скасування
рішення про коригування митної
вартості.

29.05.2014 року до суду надійшла заява
представника позивача про залишення
адміністративного позову без розгляду

При цьому, представник позивача 29.05.2014
року не з`явився в судове засідання, про
причини неявки не повідомив, заяву про
розгляд справи за його відсутності не
подав, хоча про час, дату та місце його
проведення повідомлявся належним
чином, про що свідчить розписка, яка
міститься в матеріалах справи, що
позбавило суд можливості вирішити
питання про залишення позовної заяви
без розгляду.

В зв`язку з неявкою в судове засідання
представників сторін, у відповідності
до вимог ч. 1 ст. 128 КАС України, розгляд
справи було відкладено на 03.06.2014р.

03.06.2014р. представник позивача повторно
не з`явився в судове засідання, заяву
про розгляд справи за його відсутності
не подав, хоча про час, дату, місце його
проведення повідомлявся належним
чином, про що свідчить телефонограма,
яка міститься в матеріалах справи. При
цьому, 03.06.2014 року від представника
позивача надійшла заява про
перенесення справи на іншу дату, в
зв`язку з неможливістю прибуття в
судовому засіданні. Однак, жодних
доказів в підтвердження поважності
неможливості прибуття в судове
засідання представник позивача не
надала.

Відповідно до ст. 38 КАС України,
суб'єкту владних повноважень текст
повістки надсилається електронною
поштою (факсимільним повідомленням)
на адресу електронної пошти або на
номер факсу (телефаксу), які містяться
у Єдиній базі даних електронних адрес,
номерів факсів (телефаксів) суб'єктів
владних повноважень. Суб'єкт владних
повноважень повинен за допомогою
електронної пошти (факсу, телефону)
негайно підтвердити суду про
отримання тексту повістки. Текст
такого підтвердження
роздруковується, а телефонне
підтвердження записується відповідним
працівником апарату суду і
приєднується секретарем судового
засідання до справи. Таке
підтвердження є достатнім доказом
належності повідомлення суб'єкта
владних повноважень про дату, час і
місце судового розгляду.

Порядок частини першої цієї статті
може бути застосовано також щодо
особи, яка бере участь у справі,
незалежно від того, чи є вона суб'єктом
владних повноважень, у разі, якщо вона
зазначила адресу своєї електронної
пошти (номер факсу, телефаксу) і не
висловила заперечень проти її
використання для одержання текстів
судових рішень та інших документів.

Як вбачається з матеріалів справи,
позивач зазначив у позовній заяві
номер телефону і не висловив
заперечень проти його використання для
одержання повісток про виклик до суду.
Окрім цього, в матеріалах справи
міститься заява представника позивача,
що надійшла до суду 23.04.2014р., в якій
остання просила здійснювати її
повідомлення про розгляд справи в
телефонному режимі та вказала
необхідний номер телефону.

Представник відповідача в судове
засідання не з`явився, подавши при
цьому до суду заяву про розгляд справи
за його відсутності в порядку
письмового провадження.

За вказаних обставин, суд, керуючись ч. 6
ст. 128 та п. 4 ч. 1 статті 155 КАС України,
вирішив провести судове засідання в
порядку письмового провадження та
залишити позовну заяву без розгляду, з
наступних підстав.

Так, відповідно до положень,
передбачених ч. 1, 2 ст. 49 КАС України
особи, які беруть участь у справі, мають
рівні процесуальні права і обов'язки та
зобов'язані добросовісно
користуватися належними їм
процесуальними правами і неухильно
виконувати процесуальні обов'язки.

Крім наявних прав особи, що беруть
участь у справі, наділені також певними
обов'язками, що кореспондують
процесуальним правам інших осіб, та
дають змогу здійснювати ефективний
розгляд справи судом. При цьому
процесуальні права і обов'язки
будь-якої особи, яка бере участь у
справі, не можуть визнаватися більш або
менш важливими ніж права і обов'язки
другої особи, яка бере участь у справі.

Будучи ініціатором судового розгляду
справи позивач в першу чергу має
активно, не зловживаючи,
використовувати власні процесуальні
права, тобто здійснювати їх з метою, з
якою такі права були надані. При цьому,
визначальними процесуальними
обов'язками позивача є забезпечення
представництва власних інтересів при
розгляді адміністративної справи,
дотримання процесуальних строків.

Відповідно до ч.2 ст.8 КАС України суд
застосовує принцип верховенства права
з урахуванням судової практики
Європейського Суду з прав людини.

Суд зазначає, що вжиття заходів для
прискорення процедури розгляду справ є
обов'язком не тільки держави, а й осіб,
які беруть участь у справі. Так,
Європейський суд з прав людини в
рішенні від 7 липня 1989 року у справі
"Юніон Аліментаріа Сандерс С.А. проти
Іспанії" зазначив, що заявник
зобов'язаний демонструвати готовність
брати участь на всіх етапах розгляду,
що стосуються безпосередньо його,
утримуватися від використання
прийомів, які пов'язані із зволіканням
у розгляді справи, а також максимально
використовувати всі засоби
внутрішнього законодавства для
прискорення процедури слухання.

Відповідно до рішень Європейського
суду з прав людини, що набули статусу
остаточного, зокрема "Іззетов проти
України", "Пискал проти України",
"Майстер проти України", "Субот проти
України", "Крюков проти України", "Крат
проти України", "Сокор проти України",
"Кобченко проти України", "Шульга проти
України", "Лагун проти України", "Буряк
проти України", "ТОВ "ФПК "ГРОСС" проти
України", "Гержик проти України" суду
потрібно дотримуватись розумного
строку для судового провадження.

Якщо особи які беруть участь у справі,
не можуть з поважних причин прибути до
суду, то відповідно до ч.2 ст.40 КАС
України вони зобов'язанні завчасно
повідомити суд про неможливість
прибуття та її причини. "Завчасно"
означає необхідність повідомити у такі
строки, щоб у суду була інформація про
це не пізніше початку судового
засідання.

Остаточно поважність причин
неприбуття оцінюватиме суд у кожному
конкретному випадку з метою визначення
правових наслідків такого неприбуття.

Неповідомлення про причини неприбуття
за правовими наслідками прирівняне до
неприбуття в судове засідання без
поважних причин.

Причини неприбуття слід визнавати
неповажними, якщо за таких причин особа
мала реальну можливість прибути в
судове засідання або надіслати свого
представника. Якщо ж прибуття в судове
засідання могло потягнути за собою
завдання шкоди цінностям вищим, ніж
інтереси розгляду справи (наприклад,
здоров'ю чи навіть життю особи), то
причини неприбуття суд визнає
поважними. Тож поважність причини
неприбуття є оціночною категорією, яка
залежить від конкретних обставин, тому
про вирішення цього питання суд
постановляє вмотивовану ухвалу.

Процесуальною санкцією за повторне
неприбуття належним чином
повідомленого позивача про дату, час та
місце розгляду справи у судове
засідання є залишення позовної заяви
без розгляду. Так, в силу ч. 3 ст. 128 КАС
України, у разі повторного неприбуття
позивача, належним чином
повідомленого про дату, час і місце
судового розгляду, без поважних
причин, якщо від нього не надійшло
заяви про розгляд справи за його
відсутності, суд залишає позовну
заяву без розгляду.

Відповідно до п. 4 ч. 1 ст. 155 КАС України
суд своєю ухвалою залишає позовну
заяву без розгляду, якщо позивач
повторно не прибув у судове засідання
без поважних причин або без
повідомлення ним про причини
неприбуття, якщо від нього не надійшло
заяви про розгляд справи за його
відсутності.

Приймаючи до уваги вищевикладене, суд
приходить до висновку про необхідність
залишення адміністративного позову
без розгляду на підставі п.4 ч. 1 ст. 155
КАС України, оскільки має місце
повторна неявка позивача у судове
засідання без поважних причин, без
повідомлення ним про причини
неприбуття та без наявності заяв про
розгляд справи за його відсутності.

Суд вважає за необхідне роз'яснити
позивачу, що відповідно до ч. 3 ст. 155 КАС
України особа, позовна заява якої
залишена без розгляду, після усунення
підстав, з яких заява була залишена без
розгляду, має право звернутися до
адміністративного суду в загальному
порядку.

Керуючись п. 4 ч. 1 ст. 155, ст. ст. 165, 186, 254
КАС України, суд -

УХВАЛИВ:

Позовну заяву товариства з обмеженою
відповідальністю "Ігро-Ленд" до
Вінницької митниці Міндоходів
Державної митної служби України про
визнання протиправним та скасування
рішення про коригування митної
вартості залишити без розгляду.

Роз'яснити позивачу, що особа, позовна
заява якої залишена без розгляду, після
усунення підстав, з яких заява була
залишена без розгляду, має право
звернутися до адміністративного суду в
загальному порядку.

Ухвала суду першої інстанції набирає
законної сили в порядку, визначеному
ст. 254 КАС України.

Відповідно до ст. 186 КАС України,
апеляційна скарга на ухвалу суду
першої інстанції подається протягом
п'яти днів з дня проголошення ухвали. У
разі якщо ухвалу було постановлено в
письмовому провадженні або згідно з
частиною третьою статті 160 цього
Кодексу, або без виклику особи, яка її
оскаржує, апеляційна скарга подається
протягом п'яти днів з дня отримання
копії ухвали.

У разі подання апеляційної скарги
судове рішення, якщо його не скасовано,
набирає законної сили після повернення
апеляційної скарги, відмови у
відкритті апеляційного провадження
або набрання законної сили рішенням за
наслідками апеляційного провадження.

Суддя
Вергелес Андрій Валерійович