Справа № 802/2278/14-а
Суддя: Богоніс Михайло Богданович
Дата ухвалення: 2014-09-15 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без
розгляду

м. Вінниця

15 вересня 2014 р.
Справа № 802/2278/14-а

Вінницький окружний адміністративний
суд у складі:

суддів: Богоноса М.Б.,

Дончика В.В.,

Томчука А.В.

розглянувши в порядку письмового
провадження адміністративну справу

за позовом: ОСОБА_3

до: Рахункової палати України

про: визнання протиправними та
скасування наказів

В СТАНОВИВ:

В провадженні Вінницького окружного
адміністративного суду знаходиться
адміністративна справа за позовом
ОСОБА_3 до Рахункової палати України
про визнання протиправними та
скасування наказів.

У судові засідання призначені на 30.07.2014
року, 07.08.2014 року, 22.08.2014 року позивач не
прибував, у зв'язку із чим судом
відкладався розгляд справи на підставі
п. 2 ч. 1 ст. 128 КАС України.

15.09.2014 року позивач черговий раз не
прибув у судове засідання, у зв'язку із
чим відповідачем заявлено клопотання
про залишення позовної заяви без
розгляду. Водночас, розгляд клопотання
представник відповідача просив
здійснити в порядку письмового
провадження.

Надавши оцінку доводам клопотання та
фактичним обставинам справи які
стосуються його розгляду, колегія
суддів доходить висновку про наявність
підстав для залишення позовної заяви
без розгляду беручи до уваги наступне:

відповідно до ч. 1 ст. 12 КАС України,
особи, які беруть участь у справі, а
також особи, які не брали участі у
справі, якщо суд вирішив питання про
їхні права, свободи, інтереси чи
обов'язки, не можуть бути обмежені у
праві на отримання в адміністративному
суді як усної, так і письмової
інформації щодо результатів розгляду
справи. Ніхто не може бути обмежений у
праві на отримання в адміністративному
суді інформації про дату, час і місце
розгляду своєї справи та ухвалені в ній
судові рішення.

Нормою п. 1 ч. 3 ст. 49 КАС України особам
які беруть участь у справі надано право
знати про дату, час і місце судового
розгляду справи, про всі судові
рішення, які ухвалюються у справі та
стосуються їхніх інтересів.

При цьому частиною 2 ст. 49 КАС України
передбачено, що особи, які беруть
участь у справі, зобов'язані
добросовісно користуватися належними
їм процесуальними правами і неухильно
виконувати процесуальні обов'язки.

Крім наявних прав особи, що беруть
участь у справі, наділені також певними
обов'язками, що кореспондують
процесуальним правам інших осіб, та
дають змогу здійснювати ефективний
розгляд справи судом. При цьому
процесуальні права і обов'язки
будь-якої особи, яка бере участь у
справі, не можуть визнаватися більш або
менш важливими ніж права і обов'язки
другої особи, яка бере участь у справі.

Будучи ініціатором судового розгляду
справи позивач в першу чергу має
активно, не зловживаючи,
використовувати власні процесуальні
права, тобто здійснювати їх з метою, з
якою такі права були надані. При цьому,
визначальними процесуальними
обов'язками позивача є забезпечення
представництва власних інтересів при
розгляді адміністративної справи,
дотримання процесуальних строків.

Відповідно до ч.2 ст.8 КАС України суд
застосовує принцип верховенства права
з урахуванням судової практики
Європейського Суду з прав людини.

Суд зазначає, що вжиття заходів для
прискорення процедури розгляду справ є
обов'язком не тільки держави, а й осіб,
які беруть участь у справі. Так,
Європейський суд з прав людини в
рішенні від 7 липня 1989 року у справі
"Юніон Аліментаріа Сандерс С.А. проти
Іспанії" зазначив, що заявник
зобов'язаний демонструвати готовність
брати участь на всіх етапах розгляду,
що стосуються безпосередньо його,
утримуватися від використання
прийомів, які пов'язані із зволіканням
у розгляді справи, а також максимально
використовувати всі засоби
внутрішнього законодавства для
прискорення процедури слухання.

Відповідно до рішень Європейського
суду з прав людини, що набули статусу
остаточного, зокрема "Іззетов проти
України", "Пискал проти України",
"Майстер проти України", "Субот проти
України", "Крюков проти України", "Крат
проти України", "Сокор проти України",
"Кобченко проти України", "Шульга проти
України", "Лагун проти України", "Буряк
проти України", "ТОВ "ФПК "ГРОСС" проти
України", "Гержик проти України" суду
потрібно дотримуватись розумного
строку для судового провадження.

Якщо особи які беруть участь у справі,
не можуть з поважних причин прибути до
суду, то відповідно до ч.2 ст.40 КАС
України вони зобов'язанні завчасно
повідомити суд про неможливість
прибуття та її причини. "Завчасно"
означає необхідність повідомити у такі
строки, щоб у суду була інформація про
це не пізніше початку судового
засідання.

Так, ч. 3 ст. 33 КАС України передбачено,
що судовий виклик або судове
повідомлення осіб, які беруть участь у
справі, свідків, експертів,
спеціалістів, перекладачів
здійснюється рекомендованою
кореспонденцією (листом, телеграмою),
кур'єром із зворотною розпискою за
адресами, вказаними цими особами, або
шляхом надсилання тексту повістки,
складеного відповідно до статті 34
цього Кодексу факсимільним
повідомленням (факсом, телефаксом),
електронною поштою, телефонограмою,
опублікування у друкованому засобі
масової інформації.

Відповідно до ч. 3 ст. 35 КАС України,
повістка повинна бути вручена не
пізніше ніж за три дні до судового
засідання, крім випадку, коли повістка
вручається безпосередньо в суді.

Положеннями частини 11 статті 35 КАС
України передбачено, що у разі
повернення поштового відправлення із
повісткою, яка не вручена адресату з
незалежних від суду причин, вважається,
що така повістка вручена належним
чином.

Колегією суддів встановлено, що
позивачу судова кореспонденція
відправлялась на адресу: АДРЕСА_1.
Вказана адреса зазначена самим
позивачем у позовній заяві.

Із матеріалів справи видно, що про
судові засідання призначені на 30.07.2014
року, 07.08.2014 року, 22.08.2014 року та 15.09.2014
року позивач повідомлявся шляхом
направлення повістки на зазначену ним
адресу. Проте до суду поверталися
конверти з відміткою поштового
відділення зв'язку із зазначенням
причин повернення - "за закінченням
терміну зберігання".

Повернення поштового відправлення із
повісткою, яка не вручена позивачу із
незалежних від суду причин свідчить
про те, що позивач, згідно ч. 11 ст. 35 КАС
України, вважається належним чином
повідомленим про дату, час і місце
судового розгляду.

Неприбувши у судове засідання, позивач
заяви про розгляд справи без його
участі, яка б дала суду процесуальну
можливість продовжити розгляд справи,
не подав, а тому розгляд справи
відкладався.

Лише 29.07.2014 року позивачем подавалась
до суду заява про відкладення розгляду
справи на іншу дату у зв'язку із
неможливістю прибуття до суду. Проте
причина неприбуття до суду зазначена у
вказаній заяві (робота у іншому
населеному пункті) не є поважною.

Суд акцентує увагу, що неприбуття у
судове засідання 30.07.2014 року - це лише
перша із чотирьох послідовних неявок
позивача, а тому подана ним заява
жодним чином не впливає на висновки
суду про наявність підстав для
залишення позовної заяви без розгляду.

15.09.2014 року позивач вкотре не прибув у
судове засідання, у зв'язку із чим,
відповідачем заявлено клопотання про
залишення позовної заяви без розгляду.

Процесуальною санкцією за повторне
неприбуття належним чином
повідомленого позивача про дату, час та
місце розгляду справи у судове
засідання є залишення позовної заяви
без розгляду.

Так, в силу ч. 3 ст. 128 КАС України, у разі
повторного неприбуття позивача,
належним чином повідомленого про дату,
час і місце судового розгляду, без
поважних причин, якщо від нього не
надійшло заяви про розгляд справи за
його відсутності, суд залишає позовну
заяву без розгляду.

Аналогічна норма міститься у п. 4 ч. 1 ст.
155 КАС України, якою також передбачено,
що суд своєю ухвалою залишає позовну
заяву без розгляду, якщо позивач
повторно не прибув у попереднє судове
засідання чи у судове засідання без
поважних причин, якщо від нього не
надійшло заяви про розгляд справи за
його відсутності.

Враховуючи, що позивач, який був
належним чином повідомлений про дату
час та місце судового розгляду у
судові засідання 30.07.2014 року, 07.08.2014
року, 22.08.2014 року та 15.09.2014 року повторно
не прибув, причини неприбуття не можуть
вважатися поважними, беручи до уваги
також і те, що заяви про розгляд справи
за його відсутності не подав, колегія
суддів доходить висновку про наявність
підстав для задоволення клопотання
відповідача та залишення позовної
заяви без розгляду.

Керуючись п. 4 ч. 1 ст. 155, ст. ст. 165, 186, 254
КАС України, суд -

УХВАЛИВ:

Клопотання Рахункової палати України
про залишення без розгляду позовної
заяви у справі № 802/2278/14-а задовольнити.

Позовну заяву ОСОБА_3 до Рахункової
палати України про визнання
протиправними та скасування наказів
залишити без розгляду.

Ухвала суду першої інстанції набирає
законної сили в порядку, визначеному
ст. 254 КАС України.

Відповідно до ст. 186 КАС України,
апеляційна скарга на ухвалу суду
першої інстанції подається протягом
п'яти днів з дня проголошення ухвали. У
разі якщо ухвалу було постановлено в
письмовому провадженні або згідно з
частиною третьою статті 160 цього
Кодексу, або без виклику особи, яка її
оскаржує, апеляційна скарга подається
протягом п'яти днів з дня отримання
копії ухвали.

У разі подання апеляційної скарги
судове рішення, якщо його не скасовано,
набирає законної сили після повернення
апеляційної скарги, відмови у
відкритті апеляційного провадження
або набрання законної сили рішенням за
наслідками апеляційного провадження.

Судді:
Богоніс Михайло Богданович

Дончик Віталій
Володимирович

Томчук Андрій Валерійович