Справа № 826/14222/14
Суддя: Гарник К.Ю.
Дата ухвалення: 2014-09-15 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

У Х В А Л А

про залишення подання без руху

Суддя Окружного адміністративного суду міста Києва Гарник К.Ю., ознайомившись з поданням та доданими до нього матеріалами

за поданням

Державної податкової інспекції у Святошинському районі Головного управління

Міндоходів у місті Києві

до

Товариства з обмеженою відповідальністю "Сосновий Квартал"

про

вчинити дії,

В С Т А Н О В И В:

15 вересня 2014 року о 16:35 год. (відповідно до відмітки служби діловодства суду) Державна податкова інспекція у Святошинському районі Головного управління Міндоходів у місті Києві (далі по тексту - позивач) звернулась до Окружного адміністративного суду міста Києва з поданням до Товариства з обмеженою відповідальністю “Сосновий квартал” (далі по тексту - відповідач) в якому просить суд зупинити видаткові операції ТОВ «Сосновий квартал» (код 35031116) шляхом накладання адміністративного арешту на кошти платника на відповідних рахунках.

Відповідно до частини першої статті 107 Кодексу адміністративного судочинства України суддя після одержання позовної заяви з’ясовує, чи: подана позовна заява особою, яка має адміністративну процесуальну дієздатність; має представник належні повноваження (якщо позовну заяву подано представником); відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтею 106 цього Кодексу; належить позовну заяву розглядати в порядку адміністративного судочинства; подано адміністративний позов у строк, установлений законом (якщо подано заяву про поновлення цього строку, то чи є підстави для її задоволення); немає інших підстав для повернення позовної заяви, залишення її без розгляду або відмови у відкритті провадження в адміністративній справі, встановлених цим Кодексом.

Розглянувши подання Державної податкової інспекції у Святошинському районі Головного управління Міндоходів у місті Києві та додані до нього матеріали, Окружний адміністративний суд міста Києва звертає увагу на наступне.

Відповідно до статті 183-3 Кодексу адміністративного судочинства України провадження у справах за зверненням органів доходів і зборів при здійсненні ними передбачених законом повноважень здійснюється на підставі подання таких органів щодо: зупинення видаткових операцій платника податків на рахунках платника податків; підтвердження обґрунтованості адміністративного арешту майна платника податків; стягнення коштів за податковим боргом; зобов'язання керівника підприємства провести інвентаризацію основних фондів, товарно-матеріальних цінностей, які перебували або перебувають під митним контролем чи використовувалися цим підприємством разом із товарами, які були поміщені у відповідний митний режим.

Провадження у справах, порушених за поданням податкових органів, поданим на підставі статті 183 3 КАС України, є спеціальним видом скороченого провадження, в якому суд не вирішує публічно-правовий спір, а здійснює контроль за рішеннями чи діями органу державної податкової служби, які впливають або можуть вплинути на права та інтереси осіб (насамперед, платників податків) у публічних правовідносинах.

При цьому, контролюючий орган наділений правом звернутись до Окружного адміністративного суду міста Києва в загальному порядку із аналогічними вимогами.

Суд звертає увагу, що у вступній частині, контролюючим органом зазначено форму звернення – подання, разом з тим, мотивувальна та резолютивна частини не містять посилань на статтю 183-3 Кодексу адміністративного судочинства України, яка встановлює особливості провадження у справах за зверненням органів доходів і зборів, що перешкоджає встановленню форми звернення та визначенню порядку та строків розгляду справи.

Відповідно до статті 106 Кодексу адміністративного судочинства України у позовній заяві зазначаються: найменування адміністративного суду, до якого подається позовна заява; ім'я (найменування) позивача, поштова адреса, а також номер засобу зв'язку, адреса електронної пошти, якщо такі є; ім'я (найменування) відповідача, посада і місце служби посадової чи службової особи, поштова адреса, а також номер засобу зв'язку, адреса електронної пошти, якщо такі відомі; зміст позовних вимог згідно з частинами четвертою і п'ятою статті 105 цього Кодексу і виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, а в разі подання позову до декількох відповідачів, - зміст позовних вимог щодо кожного з відповідачів; у разі необхідності - клопотання про звільнення від сплати судового збору; про звільнення від оплати правової допомоги і забезпечення надання правової допомоги, якщо відповідний орган відмовив особі у забезпеченні правової допомоги; про призначення судової експертизи; про витребування доказів; про виклик свідків тощо; перелік документів та інших матеріалів, що додаються.

На підтвердження обставин, якими обґрунтовуються позовні вимоги, позивач надає докази, а в разі неможливості - зазначає докази, які не може самостійно надати, із зазначенням причин неможливості подання таких доказів.

Суд звертає увагу, що подання податкового органу не містить переліку документів та інших матеріалів, що додаються; на підтвердження обставин, якими обґрунтовуються вимоги, позивачем не надано жодних доказів.

При цьому, податковим органом не надано доказу направлення відповідачу копії подання.

Абзацом 27 пункту 2 Правил надання послуг поштового зв’язку, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 05 березня 2009 року №270, визначено, що документом, який підтверджує надання послуг поштового зв’язку, є розрахунковий документ встановленої відповідно до Закону України “Про застосування реєстраторів розрахункових операцій у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг” форми та змісту (касовий чек, розрахункова квитанція тощо).

З аналізу зазначеної норми вбачається, що розрахунковий документ, виданий поштовим відділенням, є доказом надання (оплати) послуг поштового зв’язку, проте він не дає можливості суду перевірити вміст поштового відправлення і не містить повної адреси одержувача.

Вміст поштового відправлення містить бланк опису вкладення, який згідно з пунктом 61 Правил надання послуг поштового зв’язку, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 5 березня 2009 року №270, заповнюється відправником у двох примірниках. Працівник поштового зв’язку повинен перевірити відповідність вкладення опису, розписатися на обох його примірниках і проставити відбиток календарного штемпеля. Один примірник опису вкладається до поштового відправлення, другий видається відправникові.

З огляду на викладене та з урахуванням вимог частини третьої статті 106 Кодексу адміністративного судочинства України належним доказом надіслання суб’єктом владних повноважень відповідачу і третім особам у справі копії позовної заяви та доданих до неї документів може бути

Аналогічна правова позиція доведена в інформаційному листі Вищого адміністративного суду України від 16 листопада 2011 року № 2091/11/13-11.

Крім того, відповідно до підпункту 3.1.2.2 Порядку пересилання поштових відправлень, затвердженого наказом Українського державного підприємства поштового зв’язку “Укрпошта” від 12 травня 2006 року №211, визначено, що про прийняте для пересилання рекомендоване поштове відправлення відправнику видається касовий чек або розрахункова квитанція.

У розрахунковій квитанції зазначається: порядковий номер розрахункової квитанції; номер поштового відправлення (через дріб після номера квитанції), вид поштового відправлення, особлива відмітка, якщо рекомендоване відправлення подається з повідомленням про вручення, з відміткою “Судова повістка”, “Вручити особисто”; місце призначення; його маса; сума плати за пересилання тощо. У визначеному місці розрахункової квитанції проставляється відбиток календарного штемпеля. Касовий чек повинен містити таку саму інформацію, за виключенням номера розрахункової квитанції.

Копія фіскального чека, яка знаходиться в матеріалах справи, свідчить про відправлення рекомендованої поштової кореспонденції, однак не містить особливої відмітки про відправлення з повідомленням про вручення.

Таким чином, на думку Окружного адміністративного суду міста Києва, позивачем до подання не додано доказу надіслання рекомендованим листом з повідомленням про вручення відповідачу копії подання.

Відповідно до частини першої статті 108 Кодексу адміністративного судочинства України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтею 106 цього Кодексу, постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху, у якій зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб їх усунення і встановлюється строк, достатній для усунення недоліків.

Вказані недоліки позивач може усунути у строк до 16 вересня 2014 року 11-00 год. шляхом подання до суду: подання із зазначенням доказів, якими заявник обґрунтовує вимоги та посиланнями на статтю 183-3 Кодексу адміністративного судочинства України; переліку документів та інших матеріалів, що необхідно надати на підтвердження вимог; доказів надіслання рекомендованим листом з повідомленням про вручення відповідачу копії подання; пояснення з приводу строків звернення до суду.

Згідно з частиною другою статті 108 Кодексу адміністративного судочинства України якщо позивач усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, вона вважається поданою у день первинного її подання до адміністративного суду.

Керуючись статтями 106, 108, 165, 183-3 Кодексу адміністративного судочинства України, суддя Окружного адміністративного суду міста Києва, -

У Х В А Л И В:

1. Залишити подання Державної податкової інспекції у Святошинському районі Головного управління Міндоходів у м. Києві без руху .

2. Встановити заявнику строк до 16 вересня 2014 року 11-00 год. для усунення недоліків подання.

3. Попередити заявника про наслідки недотримання вимог ухвали про залишення подання без руху, передбачені пунктом 1 частини третьої статті 108 Кодексу адміністративного судочинства України.

Ухвала набирає законної сили в порядку та строки, встановлені статтею 254 Кодексу адміністративного судочинства України. Ухвала може бути оскаржена до суду апеляційної інстанції за правилами, встановленими статтями 185-187, 254 Кодексу адміністративного судочинства України.

Суддя К.Ю. Гарник