Справа № 581/253/14-а
Суддя: Мельнікова Л.В.
Дата ухвалення: 2014-09-16 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

16.09.2014 р.Справа № 581/253/14-аКолегія суддів
Харківського апеляційного
адміністративного суду у складі:

головуючого судді - Мельнікової Л.В.

суддів - Бартош Н.С., Донець Л.О.

за участю секретаря судового засідання
- Співак О.А.

розглянувши у відкритому судовому
засіданні у приміщенні Харківського
апеляційного адміністративного суду
апеляційні скарги ОСОБА_1 на ухвали
Липоводолинського районного суду
Сумської області від 18 квітня 2014 року
та від 20 травня 2014 року по справі №
581/253/14-а за позовом ОСОБА_1 до відділу
державної виконавчої служби
Липоводолинського районного
управління юстиції про скасування
постанов державного виконавця, -

В с т а н о в и л а:

У квітні 2014 року позивач, ОСОБА_1,
звернувся до суду з адміністративним
позовом про скасування постанов
державного виконавця відділу
державної виконавчої служби
Липоводолинського районного
управління юстиції Берези Ольги
Іванівни від 02 квітня 2014 року ВП № 42800213,
ВП № 42799735, ВП № 42800406.

Ухвалою Липоводолинського районного
суду Сумської області від 18 квітня 2014
року зазначений адміністративний
позов ОСОБА_1 залишено без руху, з
підстав невідповідності форми та
змісту позовної заяви та порушення
порядку її подання приписам ст. 106
Кодексу адміністративного судочинства
України, а саме:

1. нечітко сформульована підстава
позову (обґрунтування обставинами
сутності спору):

- не зазначено в чому полягає
неправомірність оскаржуваних постанов
(рішень) державного виконавця;

- відсутні посилання на факти щодо
вирішення позивачем питання про
продовження строку для самостійного
виконання виконавчих документів після
відкриття трьох виконавчих проваджень;

2. не додано фотокопій оскаржуваних
постанов державного виконавця Берези
О.І., що не дає можливості суду
остаточно визначитися із сутністю
спору;

3. позивачем не сплачено судовий збір у
розмірі як для адміністративного
позову немайнового характеру, а також
не додано документів в підтвердження
звільнення позивача від його сплати.

Надано позивачу строк до 08 травня 2014
року для усунення недоліків поданої
позовної заяви шляхом надання
вичерпних письмових відповідей на
сформульовані судом на вищезазначені
пункти, додавання фотокопій
оскаржуваних рішень та самостійного
визначення розміру судового збору і
подачі оригіналу квитанції про його
сплату.

Ухвалою Липоводолинського районного
суду Сумської області від 20 травня 2014
року, у зв'язку з невиконанням
позивачем вимог вищезазначеної ухвали,
відповідно до приписів ст. 108 Кодексу
адміністративного судочинства
України, позовну заяву ОСОБА_1
повернуто позивачу.

Не погоджуючись з ухваленими рішеннями
позивачем подано апеляційні скарги в
яких, посилаючись на порушення норм
процесуального права, що призвело до
неправильного вирішення питання,
просить скасувати оскаржувані ухвали
Липоводолинського районного суду
Сумської області від 18 квітня 2014 року
та від 20 травня 2014 року.

В обґрунтування вимог апеляційних
скарг позивач зазначає, що залишаючи
без руху його адміністративний позв,
суд неправомірно зобов'язав його до
самостійного визначення розміру
судового збору, не зазначивши при цьому
реквізитів рахунку банку. Вважає
ухвалу від 20 травня 2014 року
передчасною, оскільки вона прийнята
без урахування факту апеляційного
оскарження ухвали від 18 квітня 2014 року
про залишення його адміністративного
позву без руху.

Заслухавши суддю-доповідача,
перевіривши доводи апеляційних скарг
щодо дотримання правильності
застосування судом норм
процесуального права, правової оцінки
обставин у справі, колегія суддів,
враховуючи межі апеляційних скарг,
дійшла висновку, що апеляційні скарги
позивача підлягають задоволенню, а
оскаржувані рішення, відповідно до
положень п. 4 ч. 1 ст. 204 Кодексу
адміністративного судочинства України
(подалі - КАС України) підлягають
скасуванню, з наступних підстав.

Згідно з п. 4 ст. 7 КАС України принципами
адміністративного судочинства є
змагальність сторін, диспозитивність
та офіційне з'ясування всіх обставин у
справі.

Суть офіційного з'ясування всіх
обставин у справі визначена в частинах
четвертій та п'ятій ст. 11 цього Кодексу,
якими встановлено, що суд вживає
передбачені законом заходи, необхідні
для з'ясування всіх обставин у справі, у
тому числі щодо виявлення та
витребування доказів з власної
ініціативи. Суд повинен запропонувати
особам, які беруть участь у справі,
подати докази або з власної ініціативи
витребувати докази, яких, на думку суду,
не вистачає.

Принцип офіційного з'ясування всіх
обставин справи зобов'язує суд
встановити обставини справи для
забезпечення прийняття правосудного
рішення, в тому числі незалежно від
посилань чи доводів сторін.

Колегія суддів зазначає, що нечітке
викладення позивачем обставин у
позовній заяві не унеможливило
визначення судом наявності
публічно-правового спору, а відтак не
позбавило суд можливості в подальшому
встановити обставин справи та прийняти
судове рішення.

Подання доказів можливе на наступних
стадіях процесу, тому суд не вправі
через неподання доказів при
пред'явленні позову залишати заяву без
руху та повертати заявнику.

Відповідно до ч. 3 ст. 106 КАС України, - до
позовної заяви додається документ про
сплату судового збору, крім випадків,
коли його не належить сплачувати.

Судовий збір відповідно до Закону
України «Про судовий збір» може
сплачуватися як у безготівковій, так і
в готівковій формі виключно через
установи банків чи відділення зв'язку
та справляється за місцем розгляду
справи. Для зарахування коштів
судового збору до спеціального фонду
державного бюджету Державною
казначейською службою України
відкриваються спеціальні рахунки в
розрізі усіх її територіальних
підрозділів. У разі коли громадянин
проживає не за місцем розгляду справи
судовий збір може бути перерахований
через будь-яку установу банку чи
відділення зв'язку із зазначенням
необхідних реквізитів.

Судовий збір справляється у
відповідному розмірі від мінімальної
заробітної плати у місячному розмірі,
встановленої законом на 1 січня
календарного року, в якому відповідна
заява або скарга подається до суду, - у
відсотковому співвідношенні до ціни
позову та у фіксованому розмірі.
Судовий збір обраховується у гривнях
та копійках.

Документом про сплату судового збору є
квитанція установи банку або
відділення зв'язку, які прийняли платіж
або платіжне доручення, підписане
уповноваженою посадовою особою банку і
скріплене печаткою установи банку з
відміткою про дату виконання
платіжного доручення. Документ про
сплату судового збору (а не його копія)
додається до позовної заяви,
апеляційних і касаційних скарг на
рішення та постанови суду, до інших
заяв щодо здійснення судом певних дій,
за які передбачено сплату судового
збору відповідно до Закону України
«Про судовий збір».

Відповідно до ч. 1 ст. 108 КАС України
суддя, встановивши, що позовну заяву
подано без додержання вимог,
встановлених статтею 106 цього Кодексу,
постановляє ухвалу про залишення
позовної заяви без руху, у якій
зазначаються недоліки позовної заяви,
спосіб їх усунення і встановлюється
строк, достатній для усунення
недоліків.

Разом з тим, із змісту оскаржуваної
ухвали Липоводолинського районного
суду Сумської області від 18 квітня 2014
року вбачається, що позивача
зобов'язано самостійно визначити
розмір судового збору тобто фактично
не визначено спосіб усунення недоліку
поданої позовної заяви (не визначено
розміру судового збору який позивач
мав сплатити та на який спеціальний
рахунок ці кошти необхідно було
зарахувати).

З урахуванням наведеного, колегія
суддів приходить до висновку про
необхідність задоволення апеляційної
скарги позивача про скасування ухвали
Липоводолинського районного суду
Сумської області від 18 квітня 2014 року.

Крім того, колегія суддів вважає за
можливе задовольнити апеляційну
скаргу ОСОБА_1 про скасування ухвали
Липоводолинського районного суду
Сумської області від 20 травня 2014 року
про повернення адміністративного
позову позивача, оскільки рішення про
залишення позовної заяви без руху
прийнято з порушенням норм
процесуального права та призвело до
невірного вирішення питання.

Згідно п. 4 ч. 1 ст. 204 КАС України
порушення норм матеріального чи
процесуального права, які призвели до
неправильного вирішення питання є
підставою для скасування ухвали суду,
яка перешкоджає подальшому
провадженню у справі, і направлення
справи для продовження розгляду до
суду першої інстанції.

Таким чином, з урахуванням наведеного,
колегія суддів приходить до висновку
про необхідність задоволення
апеляційних скарг позивача та
скасування ухвал Липоводолинського
районного суду Сумської області від 18
квітня 2014 року та від 20 травня 2014 року з
направленням справи, відповідно д
приписів п. 3 ч. 1 ст. 199 КАС України, до
суду першої інстанції для продовження
її розгляду.

В порядку, визначеному ч. 1 ст. 41 КАС
України фіксування судового засідання
за допомогою звукозаписувального
технічного засобу не здійснювалося.

На підставі наведеного та керуючись
ст.ст. 41 ч. 1, 160, 167, 185, 195, 196, 199 ч. 1 п. 3, 204 ч. 1
п. 4, 205, 206, 211, 212, 254 Кодексу
адміністративного судочинства
України, колегія суддів -

У Х В А Л И Л А:

Апеляційні скарги ОСОБА_1 задовольнити.

Ухвали Липоводолинського районного
суду Сумської області від 18 квітня 2014
року та від 20 травня 2014 року по справі №
581/253/14-а скасувати.

Справу № 581/253/14-а за позовом ОСОБА_1 до
відділу державної виконавчої служби
Липоводолинського районного
управління юстиції про скасування
постанов державного виконавця
направити до Липоводолинського
районного суду Сумської області для
продовження розгляду.

Ухвала Харківського апеляційного
адміністративного суду набирає
законної сили з моменту її
проголошення та, згідно ст. 211 Кодексу
адміністративного судочинства
України, касаційному оскарженню не
підлягає.

Головуючий суддя
(підпис) Л.В. Мельнікова

Судді
(підпис) Н.С. Бартош

(підпис) Л.О. Донець