Справа № 804/11882/14
Суддя: Парненко Вікторія Станіславівна
Дата ухвалення: 2014-08-20 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Суддя Дніпропетровського окружного
адміністративного суду Парненко В.С.,
розглянувши у місті Дніпропетровську у
порядку письмового провадження
адміністративну справу за позовом
Криворізького гірничопромислового
територіального управління
Держгірпромнагляду до Товариства з
обмеженою відповідальністю «Керуюча
компанія «ДОМ КОМ» про застосування
заходів реагування, -
07.08.2014 р. Криворізьке гірничопромислове
територіальне управління
Держгірпромнагляду (надалі - позивач)
звернулось до Дніпропетровського
окружного адміністративного суду з
позовом до Товариства з обмеженою
відповідальністю «Керуюча компанія
«ДОМ КОМ» (надалі - відповідач), в якому
просить застосувати заходи реагування
у вигляді негайного зупинення робіт
(виробництва), а саме: експлуатацію
В обґрунтування позовних вимог позивач
зазначає, що обставини, виявлені в ході
перевірки є грубим порушенням чинного
законодавства, а отже такі дії є
забороненими та підлягають зупиненню.
Ухвалою Дніпропетровського окружного
адміністративного суду від 08.08.2014 р.
судовий збір по даній справі
відстрочено до ухвалення судового
рішення у справі. На момент ухвалення
рішення судовий збір залишається
несплаченим.

Позивач надав заяву про розгляд справи
за його відсутності у порядку
письмового провадження.

Відповідач у судове засідання не
з'явився, про дату, час та місце
судового розгляду повідомлявся
належним чином. Заперечень проти
позову не надав.

Відповідно до ч. 4 ст. 122 Кодексу
адміністративного судочинства України
особа, яка бере участь у справі, має
право заявити клопотання про розгляд
справи за її відсутності.

Частиною 4 ст. 128 Кодексу
адміністративного судочинства України
передбачено, що у разі неприбуття
відповідача, належним чином
повідомленого про дату, час і місце
судового розгляду, без поважних причин
розгляд справи може не відкладатися і
справу може бути вирішено на підставі
наявних у ній доказів.

Згідно з ч. 6 ст. 128 Кодексу
адміністративного судочинства України
якщо немає перешкод для розгляду
справи у судовому засіданні,
визначених цією статтею, але прибули не
всі особи, які беруть участь у справі,
хоча і були належним чином повідомлені
про дату, час і місце судового розгляду,
суд має право розглянути справу у
письмовому провадженні у разі
відсутності потреби заслухати свідка
чи експерта.

Згідно положень п.1 ст.6 Конвенції про
захист прав людини і основоположних
свобод кожен має право на справедливий
і публічний розгляд його справи
упродовж розумного строку незалежним і
безстороннім судом, встановленим
законом, який вирішить спір щодо його
прав та обов'язків цивільного
характеру або встановить
обґрунтованість будь-якого висунутого
проти нього кримінального
обвинувачення. Відповідно до рішень
Європейського суду з прав людини, що
набули статусу остаточного, зокрема
«Іззетов проти України», «Пискал проти
України», «Майстер проти України»,
«Крюков проти України», «Крат проти
України», «Сокор проти України»,
«Кобченко проти України», «Шульга
проти України», «Лагун проти України»,
«Буряк проти України», «ТОВ «ФПК
«ГРОСС» проти України», «Гержик проти
України» суду потрібно дотримуватись
розумного строку для судового
провадження.

З огляду на викладене, суд дійшов
висновку про можливість розгляду
справи за відсутності сторін, в порядку
письмового провадження.

Проаналізувавши матеріали
адміністративного позову та додані до
нього документи, суд приходить до
висновку, що позовна заява підлягає
задоволенню, з наступних підстав.

Відповідно до Указу Президента України
«Про положення про Державну службу
гірничого нагляду та промислової
безпеки України» від 6 квітня 2011 року
№408/2011 Держгірпромнагляд України є
центральним органом виконавчої влади,
діяльність якого спрямовується і
координується Кабінетом Міністрів
України через Міністра надзвичайних
ситуацій України.

Держгірпромнагляд України входить до
системи органів виконавчої влади та
забезпечує реалізацію державної
політики з промислової безпеки,
охорони праці, державного гірничого
нагляду, охорони надр та державного
регулювання у сфері безпечного
поводження з вибуховими матеріалами
промислового призначення.

Відповідно до п. 6 даного Положення
Держгірпромнагляд України здійснює
свої повноваження безпосередньо та
через свої територіальні органи в
Автономній Республіці Крим, областях,
містах Києві та Севастополі, у місті
обласного значення Кривий Ріг.

Наказом Держгірпромнагляду України
від 02.12.2011 № 186-к затверджено Положення
про Криворізьке гірничопромислове
територіальне управління
Держгірпромнагляду, згідно п. 1 якого,
територіальне управління є
територіальним органом, який діє у
складі Держгірпомнагляду України та їй
підпорядковується.

Відповідно до вимог ст. 38 Закону
України «Про охорону праці» державний
нагляд за додержанням законів та інших
нормативно-правових актів про охорону
праці здійснюють центральний орган
виконавчої влади, що реалізує державну
політику у сфері охорони праці.

Відповідно до ст. 1 Закону України «Про
основні засади державного нагляду
(контролю) у сфері господарської
діяльності» державний нагляд
(контроль) - діяльність уповноважених
законом центральних органів
виконавчої влади, їх територіальних
органів, державних колегіальних
органів, органів виконавчої влади
Автономної Республіки Крим, органів
місцевого самоврядування в межах
повноважень, передбачених законом,
щодо виявлення та запобігання
порушенням вимог законодавства
суб'єктами господарювання та
забезпечення інтересів суспільства,
зокрема належної якості продукції,
робіт та послуг, прийнятного рівня
небезпеки для населення, навколишнього
природного середовища; засади
державного нагляду (контролю) у сфері
господарської діяльності.

Згідно п. 3 Положення про Криворізьке
гірничопромислове територіальне
управління Держгірпромнагляду,
основними завданнями територіального
управління, серед іншого, є: участь у
реалізації державної політики у сфері
промислової безпеки, охорони праці,
здійснення державного гірничого
нагляду, охорони надр, промислової
безпеки у сфері поводження з
вибуховими матеріалами промислового
призначення, державного ринкового
нагляду у межах сфери своєї
відповідальності; здійснення
комплексного управління у сфері
промислової безпеки, охорони праці, а
також контролю за виконанням функцій
державного управління охороною праці
Радою міністрів Автономної Республіки
Крим, місцевими державними
адміністраціями та органами місцевого
самоврядування; організація та
здійснення державного нагляду
(контролю) за додержанням законів та
інших нормативно-правових актів,
зокрема, з питань: промислової безпеки,
охорони праці, безпечного ведення
робіт юридичними та фізичними особами,
які відповідно до законодавства
використовують найману працю.

Судом встановлено, що з 18.07.2014 р.
проведено планову перевірку
дотримання вимог законодавчих та
нормативно-правових актів з охорони
праці та промислової безпеки ТОВ
«Керуюча компанія «ДОМ КОМ».

За результатами перевірки складений
Акт перевірки від 18.07.2014 р. № 41/5-17
(надалі - Акт перевірки), яким
зафіксовані наступні порушення.

1. Не проведене експертне
обстеження ліфтів №№67870, 67871, 67872, 67873, що
відпрацювали свій граничний термін;

2. Відсутні буферні пружини
противаги в приямку ліфтів №№67870, 67871;

3. Відсутнє електричне освітлення
на площадці підходу до машинного
відділення ліфтів №№67870, 67871, 67872, 67873;

4. Роботодавець не одержав дозвіл
на експлуатацію машин, механізмів,
устаткування підвищеної небезпеки
(ліфтів №№67870, 67871, 67872, 67873);

5. У вікнах машинного приміщення не
встановлені грати;

6. Не перереєстровано ліфти №№67870,
67871, 67872, 67873 після передачі у
експлуатацію ТОВ «Керуюча компанія
«ДОМ КОМ»;

7. На поверховій площадці першого
поверху ліфтів відсутня інформаційна
табличка з назвою, реєстраційним
номером та характеристиками ліфтів.

У зв'язку з виявленими порушеннями №1
та №2 виникла необхідність негайного
зупинення робіт (виробництва) ліфтів
№№67870, 67871, 67872, 67873.

Позивач зі встановленими порушеннями
згодний згідно відмітки на Акті
перевірки.

Відповідно до ст. 4 Закону України «Про
охорону праці» державна політика в
галузі охорони праці визначається
відповідно до Конституції України
Верховною Радою України і спрямована
на створення належних, безпечних і
здорових умов праці, запобігання
нещасним випадкам та професійним
захворюванням.

Відповідно до положень ст. 13 та 14
вказаного закону роботодавець
зобов'язаний створити на робочому
місці в кожному структурному
підрозділі умови праці відповідно до
нормативно-правових актів, а також
забезпечити додержання вимог
законодавства щодо прав працівників у
галузі охорони праці.

З цією метою роботодавець забезпечує
функціонування системи управління
охороною праці, а саме: створює
відповідні служби і призначає
посадових осіб, які забезпечують
вирішення конкретних питань охорони
праці, затверджує інструкції про їх
обов'язки, права та відповідальність за
виконання покладених на них функцій, а
також контролює їх додержання;
розробляє за участю сторін
колективного договору і реалізує
комплексні заходи для досягнення
встановлених нормативів та підвищення
існуючого рівня охорони праці;
забезпечує виконання необхідних
профілактичних заходів відповідно до
обставин, що змінюються; впроваджує
прогресивні технології, досягнення
науки і техніки, засоби механізації та
автоматизації виробництва, вимоги
ергономіки, позитивний досвід з
охорони праці тощо; забезпечує належне
утримання будівель і споруд,
виробничого обладнання та
устаткування, моніторинг за їх
технічним станом; забезпечує усунення
причин, що призводять до нещасних
випадків, професійних захворювань, та
здійснення профілактичних заходів,
визначених комісіями за підсумками
розслідування цих причин; організовує
проведення аудиту охорони праці,
лабораторних досліджень умов праці,
оцінку технічного стану виробничого
обладнання та устаткування, атестацій
робочих місць на відповідність
нормативно-правовим актам з охорони
праці в порядку і строки, що
визначаються законодавством, та за їх
підсумками вживає заходів до усунення
небезпечних і шкідливих для здоров'я
виробничих факторів; розробляє і
затверджує положення, інструкції, інші
акти з охорони праці, що діють у межах
підприємства (далі - акти підприємства),
та встановлюють правила виконання
робіт і поведінки працівників на
території підприємства, у виробничих
приміщеннях, на будівельних
майданчиках, робочих місцях відповідно
до нормативно-правових актів з охорони
праці, забезпечує безоплатно
працівників нормативно-правовими
актами та актами підприємства з
охорони праці; здійснює контроль за
додержанням працівником технологічних
процесів, правил поводження з машинами,
механізмами, устаткуванням та іншими
засобами виробництва, використанням
засобів колективного та
індивідуального захисту, виконанням
робіт відповідно до вимог з охорони
праці; організовує пропаганду
безпечних методів праці та
співробітництво з працівниками у
галузі охорони праці; вживає
термінових заходів для допомоги
потерпілим, залучає за необхідності
професійні аварійно-рятувальні
формування у разі виникнення на
підприємстві аварій та нещасних
випадків.

Роботодавець несе безпосередню
відповідальність за порушення
зазначених вимог.

Працівник зобов'язаний: дбати про
особисту безпеку і здоров'я, а також про
безпеку і здоров'я оточуючих людей в
процесі виконання будь-яких робіт чи
під час перебування на території
підприємства; знати і виконувати
вимоги нормативно-правових актів з
охорони праці, правила поводження з
машинами, механізмами, устаткуванням
та іншими засобами виробництва,
користуватися засобами колективного
та індивідуального захисту; проходити
у встановленому законодавством
порядку попередні та періодичні
медичні огляди.

Працівник несе безпосередню
відповідальність за порушення
зазначених вимог.

Правилами будови і безпечної
експлуатації ліфтів, затверджених
Наказом Державного комітету України з
промислової безпеки, охорони праці та
гірничого нагляду 01.09.2008 № 190,
зареєстрованих в Міністерстві юстиції
України 7 жовтня 2008 р. за № 937/15628
встановлено вимоги до будови,
виготовлення, монтажу, налагодження,
проведення технічного огляду та
експертного обстеження, експлуатації,
ремонту, реконструкції та модернізації
ліфтів, підйомників та їх складових
частин.

Дія цих Правил поширюється на: ліфти
електричні з тяговим або жорстким
приводом та гідравлічні; ліфти з іншими
приводами в частині реєстрації,
перереєстрації, проведення технічного
огляду та експертного обстеження,
експлуатації, ремонту, реконструкції
та модернізації; малі вантажні ліфти в
частині обліку проведення технічного
огляду та експертного обстеження,
експлуатації, ремонту, реконструкції
та модернізації; електричні
багатокабінні пасажирські підйомники
безперервної дії; будівельні
підйомники.

Ці Правила поширюються на всіх
суб'єктів господарювання незалежно
від форм власності, які здійснюють
виготовлення, монтаж, експлуатацію,
ремонт, реконструкцію та модернізацію
ліфтів, підйомників та їх складових
частин.

У відповідності до п. 9.6.1 та п. 9.7.15
вказаних Правил експертне обстеження
проводиться у разі: закінчення
граничного строку експлуатації;
реконструкції (перебудови) або
модернізації, якщо це обумовлено
нормативно-правовими актами з охорони
праці; аварії або пошкодження,
спричиненого надзвичайною ситуацією
природного чи техногенного характеру,
з метою визначення можливості
відновлення; виявлення під час
проведення технічного огляду зносу
(механічного або корозійного),
залишкової деформації, тріщин, інших
пошкоджень складових частин, деталей
або їх елементів, що перевищують
допустимі значення.

В інших випадках експертне обстеження
устаткування проводять відповідно до
вимог нормативно-правових актів з
охорони праці або за ініціативою
роботодавця.

Робота ліфта не дозволяється, якщо:
відсутній паспорт чи відомості про
реєстрацію; не проведено технічний
огляд або експертне обстеження ліфта;
закінчився зазначений у паспорті
термін роботи ліфта; не призначено
наказом працівників, відповідальних
за організацію робіт з технічного
обслуговування і ремонту ліфтів, за
організацію експлуатації та за
справний стан ліфтів; відсутній
атестований обслуговуючий персонал
(електромеханіки, ліфтери); не виконані
приписи посадових осіб спеціально
уповноваженого центрального органу
виконавчої влади з промислової безпеки
та охорони праці; знос канатів
перевищує встановлені норми; є тріщини,
деформації в металоконструкціях ліфта;
несправні прилади і пристрої безпеки, а
також мають місце інші несправності,
які впливають на безпечну експлуатацію
ліфта.

Відповідно до Положення про
організацію та здійснення державного
гірничого нагляду, державного нагляду
(контролю) у сфері промислової безпеки
та охорони праці в системі
Держгірпромнагляду України,
затвердженого наказом МНС України від
11.08.2011 року № 826 (далі - Положення №826),
заборона виробництва - зупинення
виробництва суб'єкта господарювання (у
тому числі експлуатації підприємства,
виробничого об'єкта, окремого
виробництва, робочого місця, будівлі,
споруди, приміщення, машин і
механізмів) шляхом видачі розпорядчого
документа Держгірпромнагляду України
(розпорядження).

Пунктами 2.26 та 2.27 Положення №826
передбачено, що у разі виявлення під
час перевірки порушень вимог
законодавства з охорони праці та
промислової безпеки, що створюють
загрозу життю працівників; порушень
вимог Кодексу України про надра;
відсутності дозволу на виконання робіт
підвищеної небезпеки та на
експлуатацію (застосування) машин,
механізмів, устаткування підвищеної
небезпеки; непроведення у
встановленому порядку та в терміни
технічного огляду, випробування або
експертного обстеження машин,
механізмів та устаткування підвищеної
небезпеки; виникнення нещасного
випадку зі смертельним або тяжким
наслідком, групового нещасного випадку
в посадової особи Держгірпромнагляду
України виникає право заборони
виконання робіт, виробництва. Заборона
виконання робіт або виробництва,
обмеження виробництва здійснюються на
підставі відповідного акта перевірки.

Згідно преамбули Закону України «Про
основні засади державного нагляду
(контролю) у сфері господарської
діяльності», цей Закон визначає
правові та організаційні засади,
основні принципи і порядок здійснення
державного нагляду (контролю) у сфері
господарської діяльності,
повноваження органів державного
нагляду (контролю), їх посадових осіб і
права, обов'язки та відповідальність
суб'єктів господарювання під час
здійснення державного нагляду
(контролю).

Частиною 5 ст. 4 Закону України «Про
основні засади державного нагляду
(контролю) у сфері господарської
діяльності» встановлено, що повне або
часткове зупинення виробництва
(виготовлення) або реалізації
продукції, виконання робіт, надання
послуг допускається за постановою
адміністративного суду, ухваленою за
результатами розгляду позову органу
державного нагляду (контролю) щодо
застосування заходів реагування.
Вжиття інших заходів реагування,
передбачених законом, допускається за
вмотивованим письмовим рішенням
керівника органу державного нагляду
(контролю) чи його заступника, а у
випадках, передбачених законом, - із
наступним підтвердженням
обґрунтованості вжиття таких заходів
адміністративним судом.

На підставі Акта, складеного за
результатами здійснення заходу, в ході
якого виявлено порушення вимог
законодавства, орган державного
нагляду (контролю) за наявності підстав
для повного або часткового зупинення
виробництва (виготовлення), реалізації
продукції, виконання робіт, надання
послуг звертається у порядку та строки,
встановлені законом, з відповідним
позовом до адміністративного суду. У
разі необхідності вжиття інших заходів
реагування орган державного нагляду
(контролю) протягом п'яти робочих днів з
дня завершення здійснення заходу
державного нагляду (контролю) складає
припис, розпорядження, інший
розпорядчий документ щодо усунення
порушень, виявлених під час здійснення
заходу, а у випадках, передбачених
законом, також звертається у порядку та
строки, встановлені законом, до
адміністративного суду з позовом щодо
підтвердження обґрунтованості вжиття
до суб'єкта господарювання заходів
реагування, передбачених відповідним
розпорядчим документом (ч.7 ст.7 Закону
України «Про основні засади державного
нагляду (контролю) у сфері
господарської діяльності»).

Таким чином, у випадку наявності
підстав для застосування одного з
таких заходів реагування як повне або
часткове зупинення виробництва
(виготовлення), реалізації продукції,
виконання робіт, надання послуг, орган
контролю звертається до суду із
адміністративним позовом, предметом
якого є застосування одного з
вищенаведених заходів.

Доказів усунення порушень, викладених
в Акті перевірки до суду не надано.

Виходячи з вищенаведеного, суд
приходить до висновку, що позовні
вимоги підлягають задоволенню в
повному обсязі.

Крім того, суд роз'яснює відповідачу, що
у відповідності до частин 12-13 ст. 183-2
Кодексу адміністративного судочинства
України особа має право подати заяву
про скасування заходів реагування,
застосованих судом за результатом
розгляду справи, передбаченої пунктом 5
частини першої цієї статті, якщо
обставини, які стали підставою для
вжиття заходів реагування, перестали
існувати або усунуті, що
підтверджується відповідними
доказами. Така заява подається до
адміністративного суду, який прийняв
постанову про застосування
відповідних заходів реагування у сфері
державного нагляду (контролю).

Відповідно до ч. 1 ст. 71 Кодексу
адміністративного судочинства
України, кожна сторона повинна довести
ті обставини, на яких ґрунтуються її
вимоги та заперечення, крім випадків,
встановлених статтею 72 цього Кодексу.

Керуючись ст.ст.158-163 Кодексу
адміністративного судочинства
України, -

ПОСТАНОВИВ:

Адміністративний позов Криворізького
гірничопромислового територіального
управління Держгірпромнагляду до
Товариства з обмеженою
відповідальністю «Керуюча компанія
«ДОМ КОМ» про застосування заходів
реагування, - задовольнити.

Застосувати заходи реагування у
вигляді негайного зупинення робіт
(виробництва) до Товариства з обмеженою
відповідальністю «Керуюча компанія
«ДОМ КОМ», а саме: експлуатацію ліфтів
за реєстраційними №№ 67870, 67871, 67872, 67873 до
усунення встановлених порушень.

Стягнути з Криворізького
гірничопромислового територіального
управління Держгірпромнагляду на
користь бюджету України судовий збір у
сумі 73,08 (сімдесят три грн. 08 коп.).

Постанова набирає законної сили після
закінчення строку апеляційного
оскарження, а у разі її апеляційного
оскарження - з моменту проголошення
судового рішення суду апеляційної
інстанції.

Постанову може бути оскаржено в
апеляційному порядку до
Дніпропетровського апеляційного
адміністративного суду через
Дніпропетровський окружний
адміністративний суд у десятиденний
строк з дня отримання копії постанови,
виготовленої у повному обсязі.

Суддя (підпис) Постанова
не набрала законної сили 20.08.14 Суддя З
оригіналом згідно Помічник судді
В.С. Парненко В.С. Парненко
Ю.Ю. Ковтун