Справа № 826/8675/14
Суддя: Шелест С.Б.
Дата ухвалення: 2014-09-11 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ
АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД Справа: № 826/8675/14
1-й інстанції: Іщук І.О.
Суддя-доповідач: Шелест С.Б.
У Х В А Л А

Іменем України

11 вересня 2014 року
м. Київ

Київський апеляційний
адміністративний суд у складі колегії
суддів:

Головуюча суддя: Шелест С.Б.

Судді: Романчук О.М., Пилипенко О.Є.

За участю секретаря судового
засідання: Коломійцевої А.О.

розглянувши у відкритому судовому
засіданні апеляційну скаргу ОСОБА_2 на
ухвалу Окружного адміністративного
суду м. Києва від 02.07.14р. про залишення
позовної заяви без розгляду у справі
№826/8675/14 за позовом ОСОБА_2 до Київської
міської ради про визнання дій
дискримінаційними та зобов'язання
вчинити дії

В С Т А Н О В И В:

Позивач у червні 2014р. звернувся до
суду з позовом про визнання розгляду
відповідачем клопотання позивача про
отримання земельної ділянки від
17.10.2001р. дискримінаційним та
зобов'язання прийняти рішення за
заявою від 17.10.2001р. відповідно до вимог
діючого законодавства.

Ухвалою Окружного адміністративного
суду м. Києва від 02.07.14р.
адміністративний позов залишено без
розгляду на підставі ст. 100 КАС України,
у зв'язку з пропуском строку звернення
до суду, що встановлений ст. 99 КАС
України, без поважних на те причин.

На вказану ухвалу позивач подав
апеляційну скаргу, у якій просить суд
скасувати ухвалу з мотивів порушення
судом норм права та направити справу до
суду першої інстанції для продовження
розгляду.

Свої вимоги апелянт мотивує тим, що
судом першої інстанції не враховано, що
порушення прав позивача має триваючий
характер, а відтак строк не пропущено.

Заслухавши суддю-доповідача, апелянта,
розглянувши матеріали справи та
апеляційну скаргу позивача, колегія
суддів вважає, що апеляційна скарга не
підлягає задоволенню, виходячи з
наступного.

Частиною 2 ст. 99 КАС України
передбачено, що для звернення до
адміністративного суду за захистом
прав, свобод та інтересів особи
встановлюється шестимісячний строк,
який, якщо не встановлено інше,
обчислюється з дня, коли особа
дізналася або повинна була дізнатися
про порушення своїх прав, свобод чи
інтересів.

При цьому слід зазначити, що день, коли
особа дізналася про порушення свого
права, - це встановлений доказами день,
коли позивач дізнався про рішення, дію
чи бездіяльність, внаслідок якої
відбулося порушення їх прав, свобод чи
інтересів.

Якщо цей день встановити точно
неможливо, строк обчислюється з дня,
коли особа повинна була дізнатися про
порушення своїх прав (свобод чи
інтересів). При цьому «повинна» слід
тлумачити як неможливість незнання,
припущення про високу вірогідність
дізнатися, а не обов'язок особи
дізнатися про порушення своїх прав.
Зокрема, особа повинна була дізнатися
про порушення своїх прав, якщо: особа
знала про обставини прийняття рішення
чи вчинення дій і не було перешкод для
того, щоб дізнатися про те, яке рішення
прийняте або які дії вчинені.

Незнання про порушення через
байдужість до своїх прав або небажання
дізнатися не є поважною причиною
пропуску строку звернення до суду.

Доказами того, що особа знала про
порушення своїх прав, є, зокрема, умови,
за яких особа мала реальну можливість
дізнатися про порушення своїх прав.

Судом першої інстанції встановлено, що
позивач 17.10.01р. звернувся до Київської
міської ради з заявою про передачу у
власність земельної ділянки. Станом на
17.08.03р. позивачу була надана згода на
передачу земельної ділянки.

23.12.03р. Київрадою прийнято рішення №
316/1191, яким п. 8 передано спірну ділянку
іншій юридичній особі в оренду на 25
років.

Позивач 04.10.07р., 12.06.09р. звертався до
Подільського районного суду м. Києва з
позовами до Київської міської ради
щодо визнання протиправними рішень та
зобов'язання вчинити дії.

18.04.13р. Київрада прийняла нове рішення
№ 249/9306, яким позивачу відмовлено в
наданні дозволу на складання проекту
відведення ділянки.

Таким чином, позивач був обізнаний про
спірні правовідносини, у той час, як з
позовною заявою звернувся до суду лише
у червні 2014р.

Поважними причинами визнаються лише ті
обставини, які були чи об'єктивно є
непереборними, тобто не залежать від
волевиявлення особи, що звернулась з
адміністративним позовом, пов'язані з
дійсно істотними обставинами,
перешкодами чи труднощами, що
унеможливили своєчасне звернення до
суду. Такі обставини мають бути
підтверджені відповідними та
належними доказами.

Разом з тим, матеріали справи не
містять доказів наявності
непереборних обставин, що унеможливили
своєчасне звернення позивача до суду
за захистом своїх прав та інтересів.

Частиною 1 ст. 100 КАС України
передбачено, що адміністративний
позов, поданий після закінчення
строків, установлених законом,
залишається без розгляду, якщо суд на
підставі позовної заяви та доданих до
неї матеріалів не знайде підстав для
визнання причин пропуску строку
звернення до адміністративного суду
поважними, про що постановляється
ухвала.

З огляду на викладене, відсутні правові
підстави для задоволення вимог
апеляційної скарги.

Керуючись ст.ст. 195, 196, 200, 205, 206 КАС
України, Київський апеляційний
адміністративний суд

У Х В А Л И В:

апеляційну скаргу ОСОБА_2 на ухвалу
Окружного адміністративного суду м.
Києва від 02.07.14р. про залишення позовної
заяви без розгляду у справі №826/8675/14 -
залишити без задоволення, а ухвалу
Окружного адміністративного суду м.
Києва від 02.07.14р. про залишення позовної
заяви без розгляду у справі №826/8675/14 -
без змін.

Ухвала набирає законної сили з моменту
проголошення та може бути оскаржена
протягом двадцяти днів з дня складання
у повному обсязі шляхом подання
касаційної скарги безпосередньо до
Вищого адміністративного суду України.

Головуюча суддя
Шелест С.Б.

Судді
Романчук О.М.

Пилипенко О.Є.

Повний текст ухвали складений: 11.09.14р.

.

Головуючий суддя
Шелест С.Б.

Судді:
Романчук О.М

Пилипенко О.Є.