Справа № 826/20964/13-а
Суддя: Клочкова Н.В.
Дата ухвалення: 2014-08-19 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД міста
Каменєва 8, корпус 11/193
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

м. Київ

19 серпня 2014 року 17:16
№ 826/20964/13-а

Окружний адміністративний суд міста
Києва у складі судді Клочкової Н.В., при
секретарі судового засідання Легейді
Я.А., розглянувши у відкритому судовому
засіданні адміністративну справу

за позовом Об'єднання
багатоквартирного будинку "Каштан" до
Інспекції державного
архітектурно-будівельного контролю у
м. Києві про визнання протиправною та
скасування постанови від 13.12.2013 №
626/13/7/26- 88/1312/03 про накладення штрафу,

за участі представників сторін:

представника позивача Дробонько О.В.;

представника відповідача Косинської
О.М.,

На підставі частини 3 статті 160 Кодексу
адміністративного судочинства України
в судовому засіданні 19 серпня 2014 року
проголошено вступну та резолютивну
частини постанови.

ВСТАНОВИВ:

Об'єднання багатоквартирного будинку
"Каштан" (далі - позивач) звернулося до
Окружного адміністративного суду
міста Києва з адміністративним позовом
до Інспекції державного архітектурно -
будівельного контролю у м. Києві (далі -
відповідач) про визнання протиправною
та скасування постанови від 13.12.2013 №
626/13/7/26-88/1312/03 про накладення штрафу.

Постановою Окружного
адміністративного суду міста Києва від
23.01.2014 позов задоволено.

Постановою Київського апеляційного
адміністративного суду від 03.04.2014
рішення суду першої інстанції
скасовано та прийнято нове - про
відмову у задоволенні позову.

Ухвалою Вищого адміністративного суду
міста Києва від 03.07.2014 року касаційну
скаргу Об'єднання багатоквартирного
будинку "Каштан" задоволено частково.

Постанову Окружного адміністративного
суду міста Києва від 23.01.2014 та постанову
Київського апеляційного
адміністративного суду від 03.04.2014
скасовано.

Справу направлено на новий судовий
розгляд до суду першої інстанції.

17 липня 2014 року до відділу
документального обігу та контролю суду
надійшла справа № 826/20964/13-а, якій
присвоєно вхідний номер 10411 та передано
судді Клочковій Н.В.

Ухвалою Окружного адміністративного
суду міста Києва від 23.07.2014 року
прийнято до провадження
адміністративну справу № 826/20964/13-а.

В судовому засіданні 19.08.2014 представник
позивача підтримала позовні вимоги з
підстав, викладених у позовній заяві,
та просила задовольнити позов у
повному обсязі.

Представник відповідача просила суд
відмовити у задоволенні позовних
вимог..

Розглянувши подані документи і
матеріали, всебічно і повно з'ясувавши
всі фактичні обставини, на яких
ґрунтується позов, об'єктивно оцінивши
докази, які мають юридичне значення для
розгляду справи і вирішення спору по
суті, Окружний адміністративний суд
міста Києва, встановив.

Як вбачається з матеріалів справи,
06.12.2013 в результаті проведеної
позапланової перевірки дотримання
ОСББ «Каштан» законодавства у сфері
містобудівної діяльності, будівельних
норм, державних стандартів і правил,
складено акт перевірки, яким
встановлено, що на технічному поверсі
будинку за адресою: м. Київ, вул.
Вишняківська, 17 проведено роботи з
облаштування окремого приміщення
невідомого призначення, в підвальному
приміщенні облаштована окрема вхідна
група для розміщення майстерні з
ремонту взуття; об'єкт відноситься до
ІІІ категорії складності (згідно з
ДСТУ-Н Б В. 1.2-16:2013 «Визначення класу
наслідків (відповідальності) та
категорії складності об'єктів
будівництва»). Під час проведення
перевірки будь-які документи, які дають
право на виконання будівельних та
підготовчих робіт на обох об'єктах
відсутні, приміщення на технічному
поверсі будинку - зачинене, доступ до
нього відсутній, приміщення майстерні
по ремонту взуття експлуатується без
прийняття його в експлуатацію, що є
порушенням частини восьмої статті 39
Закону України «Про регулювання
містобудівної діяльності». У зв'язку зі
встановленим позивача визнано винним у
вчиненні правопорушення,
передбаченого абзацом 4 пункту 6
частини другої статті 2 Закону України
«Про відповідальність за
правопорушення у сфері містобудівної
діяльності».

13.12.2013 постановою Інспекції державного
архітектурно-будівельного контролю у
м. Києві № 626/13/7/26-88/1312/03 про накладення
штрафу за правопорушення у сфері
містобудівної діяльності за
результатами розгляду акта перевірки
від 06.12.2013, протоколу про
правопорушення у сфері містобудівної
діяльності від 06.12.2013 та припису від
06.12.2013, до позивача застосовано штраф у
розмірі 109 620,00 грн.

Відповідно до пункту 6 частини другої
статті 2 Закону України «Про
відповідальність за правопорушення у
сфері містобудівної діяльності»
суб'єкти містобудування, які є
замовниками будівництва об'єктів (у
разі провадження містобудівної
діяльності), або ті, що виконують
функції замовника і підрядника
одночасно, несуть відповідальність у
вигляді штрафу за такі правопорушення:
експлуатація або використання об'єктів
будівництва, не прийнятих в
експлуатацію, а також наведення
недостовірних даних у декларації про
готовність об'єкта до експлуатації чи
акті готовності об'єкта до
експлуатації об'єктів III категорії
складності - у розмірі дев'яноста
мінімальних заробітних плат.

Пунктом 1 Порядку №557 визначено, що цей
Порядок визначає механізм віднесення
об'єктів будівництва різного
функціонального призначення до IV і V
категорій складності.

Відповідно до статті 32 Закону України
«Про регулювання містобудівної
діяльності» усі об'єкти будівництва
поділяються на I, II, III, IV і V категорії
складності.

Категорія складності об'єкта
будівництва визначається відповідно
до державних будівельних норм та
стандартів на підставі класу наслідків
(відповідальності) такого об'єкта
будівництва.

Віднесення об'єкта будівництва до тієї
чи іншої категорії складності
здійснюється проектною організацією і
замовником будівництва.

Порядок віднесення об'єктів до IV і V
категорій складності визначається
Кабінетом Міністрів України.

Колегія суддів Вищого
адміністративного суду України,
скасовуючи рішення попередніх
інстанцій, звертала увагу на те, що під
час розгляду справи суду першої
інстанції необхідно дослідити
проектну документацію об'єкта
будівництва, на якому проведено
перевірку Інспекцією у цьому випадку,
та встановити категорію складності
об'єкта будівництва, за використання
якого без введення в експлуатацію
прийнято оспорювану постанову.

Оцінивши за правилами ст. 86 КАС України
надані сторонами докази та пояснення,
за своїм внутрішнім переконанням, що
ґрунтується на їх безпосередньому,
всебічному, повному та об'єктивному
дослідженні, та враховуючи всі
наведені обставини, Окружний
адміністративний суд міста Києва
вважає позов таким, що не підлягає
задоволенню, з наступних підстав.

Відповідно до ч.3 ст.2 КАС України у
справах щодо оскарження рішень, дій чи
бездіяльності суб'єктів владних
повноважень адміністративні суди
перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони:
на підставі, у межах повноважень та у
спосіб, що передбачені Конституцією та
законами України; з використанням
повноваження з метою, з якою це
повноваження надано; обґрунтовано,
тобто з урахуванням усіх обставин, що
мають значення для прийняття рішення
(вчинення дії); безсторонньо
(неупереджено); добросовісно;
розсудливо; з дотриманням принципу
рівності перед законом, запобігаючи
всім формам дискримінації;
пропорційно, зокрема з дотриманням
необхідного балансу між будь-якими
несприятливими наслідками для прав,
свобод та інтересів особи і цілями, на
досягнення яких спрямоване це рішення
(дія); з урахуванням права особи на
участь у процесі прийняття рішення;
своєчасно, тобто протягом розумного
строку.

Відповідно до положень ч.1 та ч.2 ст.10
Закону України «Про архітектурну
діяльність» (надалі - Закон № 687) для
забезпечення під час забудови
територій, розміщення і будівництва
об'єктів архітектури додержання
суб'єктами архітектурної діяльності
затвердженої містобудівної та іншої
проектної документації, вимог вихідних
даних, а також з метою захисту державою
прав споживачів будівельної продукції
здійснюється в установленому
законодавством порядку державний
архітектурно-будівельний контроль та
нагляд. Державний
архітектурно-будівельний контроль та
нагляд здійснює центральний орган
виконавчої влади, що реалізує державну
політику з питань державного
архітектурно-будівельного контролю.

Відповідно до ч.1 та ч.2 ст.41 Закону
України «Про регулювання
містобудівної діяльності» державний
архітектурно-будівельний контроль -
сукупність заходів, спрямованих на
дотримання вимог законодавства у сфері
містобудівної діяльності, будівельних
норм, державних стандартів і правил.
Державний архітектурно-будівельний
контроль здійснюється органами
державного архітектурно-будівельного
контролю в порядку, встановленому
Кабінетом Міністрів України.

Відповідно до п.1 Положення про
Державну архітектурно-будівельну
інспекцію України, затверджену Указом
Президента України № 439/2011 від 08.04.2011 р.
(надалі - Положення № 439/2011) Державна
архітектурно-будівельна інспекція
України є центральним органом
виконавчої влади, діяльність якого
спрямовується і координується
Кабінетом Міністрів України через
Міністра регіонального розвитку,
будівництва та житлово-комунального
господарства України, входить до
системи органів виконавчої влади і
забезпечує реалізацію державної
політики з питань державного
архітектурно-будівельного контролю,
контролю у сфері житлово-комунального
господарства

Згідно п. 3 Положення № 439/2011, основними
завданнями Держархбудінспекції
України є реалізація державної
політики з питань державного
архітектурно-будівельного контролю,
контролю у сфері житлово-комунального
господарства, а зокрема: здійснення в
межах своїх повноважень державного
контролю за дотриманням законодавства,
стандартів, нормативів, норм, порядків
і правил із зазначених питань;
виконання дозвільних та реєстраційних
функцій у будівництві, ліцензування
господарської діяльності, пов'язаної
зі створенням об'єктів архітектури;
внесення Міністерству регіонального
розвитку, будівництва та
житлово-комунального господарства
України пропозицій щодо формування
політики із відповідних питань.

Процедуру здійснення заходів,
спрямованих на дотримання вимог
законодавства у сфері містобудівної
діяльності, будівельних норм,
державних стандартів і правил та
ліцензійних умов провадження
господарської діяльності, пов'язаної з
будівництвом об'єкта архітектури, який
за складністю
архітектурно-будівельного рішення та
(або) інженерного обладнання належить
до IV і V категорії складності,
затверджено в Порядку здійснення
державного архітектурно-будівельного
контролю № 553 (надалі-Порядок №553).

Державний архітектурно-будівельний
контроль, у відповідності до п. 2
Порядку № 553 здійснюється за
дотриманням: вимог законодавства у
сфері містобудівної діяльності,
проектної документації, будівельних
норм, державних стандартів і правил,
технічних умов, інших нормативних
документів під час виконання
підготовчих і будівельних робіт,
архітектурних, інженерно-технічних і
конструктивних рішень, застосування
будівельної продукції; порядку
здійснення авторського і технічного
нагляду, ведення загального та (або)
спеціальних журналів обліку виконання
робіт (далі - загальні та (або)
спеціальні журнали), виконавчої
документації, складення актів на
виконані будівельно-монтажні та
пусконалагоджувальні роботи; інших
вимог, установлених законодавством,
будівельними нормами, правилами та
проектною документацією, щодо
створення об'єкта будівництва.

Відповідно до п. 5 Порядку № 553
державний архітектурно-будівельний
контроль здійснюється за
територіальним принципом (у межах
областей) у порядку проведення
планових та позапланових перевірок.

Згідно п. 7 Порядку № 553, позаплановою
перевіркою вважається перевірка, яка
не передбачена планом роботи
інспекції. Підставою для проведення
позапланової перевірки є: необхідність
проведення перевірки достовірності
даних, наведених у повідомленні та
декларації про початок виконання
підготовчих робіт, повідомленні та
декларації про початок виконання
будівельних робіт, декларації про
готовність об'єкта до експлуатації,
протягом трьох місяців з дня подання
зазначених документів;

За результатами державного
архітектурно-будівельного контролю
посадовою особою інспекції
складається акт перевірки відповідно
до вимог, установлених цим Порядком.
Акт перевірки складається у двох
примірниках. Один примірник надається
суб'єкту містобудування, щодо якого
здійснюється державний
архітектурно-будівельний контроль, а
другий залишається в інспекції. Акт
перевірки підписується посадовою
особою інспекції, яка провела
перевірку та суб'єктом містобудування,
щодо якого здійснюється державний
архітектурно-будівельний контроль.
(п.16, п.18 Порядку №553).

У разі виявлення порушень вимог
законодавства у сфері містобудівної
діяльності, крім акта перевірки,
складається протокол разом з приписом
усунення порушення вимог
законодавства у сфері містобудівної
діяльності, будівельних норм,
державних стандартів і правил або
приписом про зупинення підготовчих та
будівельних робіт, які виконуються без
повідомлення, реєстрації декларації
про початок їх виконання або дозволу на
виконання будівельних робіт (далі -
припис). Припис складається у двох
примірниках. Один примірник припису
залишається в інспекції, а інший
надається суб'єкту містобудування,
щодо якого здійснюється державний
архітектурно-будівельний контроль.
Припис підписується посадовою особою
інспекції, яка провела перевірку.
Протокол протягом трьох днів після
його складення та всі матеріали
перевірки подаються керівникові
відповідної інспекції або його
заступникові для винесення постанови
про накладення штрафу, передбаченої
законодавством України (п.17,п.19,п.20
Порядку №553).

Відповідно до п.21 Порядку, якщо суб'єкт
містобудування, щодо якого
здійснюється державний
архітектурно-будівельний контроль, не
погоджується з актом перевірки, він
підписує його із зауваженнями, які є
невід'ємною частиною такого акта. У
разі відмови суб'єкта містобудування,
щодо якого здійснюється державний
архітектурно-будівельний контроль,
підписати акт перевірки та припису,
посадова особа інспекції робить у акті
відповідний запис. У разі відмови
суб'єкта містобудування, щодо якого
здійснюється державний
архітектурно-будівельний контроль, від
отримання акта та припису, вони
надсилаються йому рекомендованим
листом з повідомленням.

Постанова про накладення штрафу
складається у трьох примірниках.
Перший примірник постанови у триденний
строк після її прийняття вручається
під розписку суб'єкту містобудування
(керівнику або уповноваженому
представнику суб'єкта містобудування)
або надсилається рекомендованим
листом з повідомленням, про що робиться
запис у справі. Два примірники
залишаються в інспекції, яка наклала
штраф (п. 22 Порядку № 553).

Відповідно до статті 1 Закону України
"Про відповідальність за
правопорушення у сфері містобудівної
діяльності" правопорушеннями у сфері
містобудівної діяльності є
протиправні діяння (дії чи
бездіяльність) суб'єктів
містобудування - юридичних осіб та
фізичних осіб - підприємців, що
призвели до невиконання або
неналежного виконання вимог,
установлених законодавством,
будівельними нормами, державними
стандартами і правилами.

Згідно з частиною першою статті 3
Закону України "Про відповідальність
за правопорушення у сфері
містобудівної діяльності" справи про
правопорушення, передбачені цим
Законом, розглядаються Державною
архітектурно-будівельною інспекцією
України та її територіальними
органами.

Згідно абз. 4 п. 6 ч. 2 ст. 2 Закону України
«Про відповідальність за
правопорушення у сфері містобудівної
діяльності», відповідальність за
правопорушення у сфері містобудівної
діяльності, а саме: експлуатація або
використання об'єктів будівництва, не
прийнятих в експлуатацію, а також
наведення недостовірних даних у
декларації про готовність об'єкта до
експлуатації чи акті готовності
об'єкта до експлуатації об'єктів III
категорії складності накладається
штраф у розмірі дев'яноста мінімальних
заробітних плат.

Таким чином, для встановлення до якої
категорії складності відноситься ОСББ
«Каштан» за адресою: м. Київ, вул.
Вишняківська, 17 було витребувано
проектну документацію.

Оскільки, в залежності від віднесення
об'єктів будівництва до тієї чи іншої
категорії складності впливає на розмір
штрафу, який може бути застосований
згідно з пунктом 6 частини другої
статті 2 Закону України «Про
відповідальність за правопорушення у
сфері містобудівної діяльності».

Суд на виконання вимог ухвали Вищого
адміністративного суду України від
03.07.2014 судом було витребувано у
позивача копії проектної документації
об'єкта будівництва по вул.
Вишняківська, 17, м. Київ, 02140, для
встановлення категорії складності
даного об'єкта будівництва.

Однак, позивач не надав суду
витребувані докази, посилаючись на
відсутність у ОСББ «Каштан» проектної
документації на об'єкт по вул.
Вишняківська, 17, м. Київ, 02140, оскільки
під час прийняття будинку, замовником
не було передано проектну документацію
на будівництво.

Згідно п. 1 Порядку передачі житлового
комплексу або його частини з балансу на
баланс, затвердженого постановою КМУ
від 11 жовтня 2002 р. № 1521, цей Порядок
регулює процедуру передачі житлового
комплексу на баланс об'єднання
співвласників багатоквартирного
будинку (далі - об'єднання), а також
житлового комплексу або його частини
на баланс іншої юридичної особи, статут
якої передбачає можливість
провадження такої діяльності, з
балансу колишнього балансоутримувача.

П. 2 Порядку № 1521 визначено, що загальні
збори об'єднання вирішують питання про:
прийняття житлового комплексу на
баланс об'єднання; залишення житлового
комплексу або його частини на балансі
попереднього балансоутримувача (за
умови укладення з ним відповідного
договору); передачу житлового
комплексу або його частини на баланс
іншої юридичної особи, статут якої
передбачає можливість провадження
такої діяльності, та укладення з цією
юридичною особою відповідного
договору.

Відповідно до п. 3 Порядку № 1521, для
приймання-передачі житлового
комплексу або його частини з балансу на
баланс утворюється відповідна комісія.

У разі прийняття рішення про передачу
житлового комплексу на баланс
об'єднання утворюється комісія у
складі представників попереднього
балансоутримувача та об'єднання, а у
разі прийняття рішення про передачу
житлового комплексу або його частини
на баланс іншої юридичної особи, статут
якої передбачає можливість
провадження такої діяльності, - у
складі представників попереднього
балансоутримувача, юридичної особи, на
баланс якої передається майно, та
об'єднання.

Комісію очолює представник приймаючої
сторони.

Згідно п. 4 Порядку № 1521, комісія
визначає технічний стан житлового
комплексу або його частини відповідно
до вимог законодавства та складає акт
приймання-передачі згідно з додатком
до цього Порядку.

Крім цього, п. 5 Порядку № 1521
встановлено, що передача житлового
комплексу або його частини з балансу на
баланс проводиться разом з планом
земельної ділянки, технічним паспортом
будинку та відповідною технічною
документацією (інвентарна справа, акт
прийняття в експлуатацію, плани
зовнішніх мереж тощо) у двомісячний
термін після надходження відповідного
звернення від об'єднання.

У разі втрати план земельної ділянки,
технічний паспорт будинку або технічна
документація виготовляються чи
відновлюються за рахунок підприємства,
установи чи організації, з балансу яких
передається житловий комплекс або його
частина, протягом місяця після
надходження відповідного звернення
від об'єднання.

Відповідно до п. 6 Порядку № 1521, кожній
із сторін, що бере участь у
прийманні-передачі, надається
примірник акта приймання-передачі,
підписаний членами комісії та
затверджений керівництвом кожної
сторони (підписи скріплюються
печаткою).

Згідно п.7 Порядку № 1521, датою передачі
житлового комплексу або його частини з
балансу на баланс є дата підписання
акта приймання-передачі.

Таким чином, як стверджує позивач,
будинок за адресою: вул. Вишняківська,
17, м. Київ, 02140 був прийнятий на баланс
ОСББ «Каштан» у 2008 році, а тому у
позивача повинна бути проектна
документація, як це передбачено п. 5
Порядку № 1521.

Враховуючи, що позивач витребувані
судом докази не надав суду без поважних
причин, про витребування даних доказів
у суб'єкта владних повноважень, якщо
вони таким суб'єктом вилучались у
позивача, не просив, тому суд вирішував
дану справу на підставі наявних у ній
доказів.

Як вбачається з матеріалів справи,
колегія суддів Верховного суду України
постановою від 04.03.2014 року зазначила (Т.
1, арк. 158-160), що аналіз ст. 32 32 Закону
України «Про регулювання
містобудівної діяльності» та Порядку
№ 553 дає підстави для висновку, що вони
встановлюють загальне правило
визначення категорії складності
об'єкта будівництва. У випадках, коли
проектна документація на об'єкт
будівництва відсутня чи об'єкт їй не
відповідає, віднесення такого об'єкта
будівництва до тієї чи іншої категорії
складності належало до компетенції
органу державного
архітектурно-будівельного контролю, а
саме: Державної
архітектурно-будівельної інспекції
України та її територіальних органів.

Отже, визначення категорії складності
об'єкта будівництва за відсутності
проектної документації, у якій би було
зазначено відповідну категорію, не
віднесено до компетенції жодного
іншого органу, а тому наявність у
Інспекції існують повноваження на
віднесення об'єкта будівництва до тієї
чи іншої категорії складності.

Таким чином, суд приходить до висновку,
що Інспекція державного архітектурно -
будівельного контролю у м. Києві,
визначивши категорію складності ОСББ
«Каштан» за адресою: вул. Вишняківська,
17, м. Київ, 02140, як ІІІ (третю), діяла в
межах чинного законодавства, оскільки
за відсутності проектної документації,
у якій би було зазначено відповідну
категорію, у Інспекції існують
повноваження на віднесення об'єкта
будівництва до тієї чи іншої категорії
складності.

У зв'язку з чим, Інспекцією державного
архітектурно - будівельного контролю у
м. Києві правомірно накладено на ОСББ
«Каштан» штраф у розмірі дев'яноста
мінімальних заробітних плат, згідно
абз. 4 п. 6 ч. 2 ст. 2 Закону України «Про
відповідальність за правопорушення у
сфері містобудівної діяльності», а
саме: як відповідальність за
експлуатацію або використання об'єктів
будівництва, не прийнятих в
експлуатацію, а також наведення
недостовірних даних у декларації про
готовність об'єкта до експлуатації чи
акті готовності об'єкта до
експлуатації об'єктів III категорії
складності.

Відповідно до ч. 1 ст. 71 КАС України
позивач повинен був довести обставини
на які він посилається у
адміністративному позові та
додаткових поясненнях, проте, як
вбачається з матеріалів справи,
позивач не надав суду документацію для
підтвердження факту віднесення об'єкта
до іншої категорії складності, ніж ІІІ.

Крім цього, позивач не спростував
твердження відповідача, які
ґрунтуються на технічному звіті від
23.07.2014 (Т. 1, арк. 186-203), згідно якого стан
несучих та огороджуючи конструкцій
18-ти поверховий житловий будинок за
адресою: вул. Вишняківська, 17, м. Київ,
02140, побудований за типовим проектом
(серія Т-5) і зданий в експлуатацію в 2000
році, через реконструкцію підвального
приміщення в травні 2003 року, оцінюється
як ІІ - задовільний, тобто мають місце
дефекти та пошкодження, які можуть
знизити довговічність конструкції, а
тому необхідно виконати заходи по
захисту будівельних конструкцій.

Згідно частини 2 статті 19 Конституції
України органи державної влади мають
діяти в межах повноважень і в спосіб,
передбачені Конституцією та законами
України.

Відповідно до частини 3 статті 2 КАС
України у справах щодо оскарження
рішень, дій чи бездіяльності суб'єктів
владних повноважень адміністративні
суди перевіряють, чи прийняті (вчинені)
вони: на підставі, у межах повноважень
та у спосіб, що передбачені
Конституцією та законами України; з
використанням повноваження з метою, з
якою це повноваження надано;
обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх
обставин, що мають значення для
прийняття рішення (вчинення дії);
безсторонньо (неупереджено);
добросовісно; розсудливо; з
дотриманням принципу рівності перед
законом, запобігаючи всім формам
дискримінації; пропорційно, зокрема з
дотриманням необхідного балансу між
будь-якими несприятливими наслідками
для прав, свобод та інтересів особи і
цілями, на досягнення яких спрямоване
це рішення (дія); з урахуванням права
особи на участь у процесі прийняття
рішення; своєчасно, тобто протягом
розумного строку.

Частиною 1 статті 71 КАС України
передбачено, що кожна сторона повинна
довести ті обставини, на яких
ґрунтуються її вимоги та заперечення,
крім випадків, встановлених статтею 72
цього Кодексу.

Враховуючи все вищевикладене у своїй
сукупності, суд дійшов висновку, що
позовні вимоги Об'єднання
багатоквартирного будинку "Каштан" не
підлягають задоволенню.

Керуючись ст.ст. 2, 69-71, 94, 158-163, 167, 254
Кодексу адміністративного судочинства
України, Окружний адміністративний суд
міста Києва, -

ПОСТАНОВИВ:

Відмовити у задоволенні позову
Об'єднання багатоквартирного будинку
"Каштан" повністю.

Постанова набирає законної сили згідно
ст. 254 Кодексу адміністративного
судочинства України, після закінчення
строку на апеляційне оскарження,
встановленого Кодексом
адміністративного судочинства
України, якщо постанова не оскаржена в
апеляційному порядку. У разі подання
апеляційної скарги судове рішення,
якщо його не скасовано, набирає
законної сили після повернення
апеляційної скарги, відмови у
відкритті апеляційного провадження
або набрання законної сили рішенням за
наслідками апеляційного провадження.

Постанова може бути оскаржена до суду
апеляційної інстанції протягом десяти
днів за правилами, встановленими ст.ст.
185-187 Кодексу адміністративного
судочинства України, шляхом подання
через суд першої інстанції апеляційної
скарги.

Суддя
Н.В. Клочкова