Справа № 810/2433/14
Суддя: Лапій С.М.
Дата ухвалення: 2014-07-31 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

810/2433/14

КИЇВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД

П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

31 липня 2014 року 810/2433/14

Суддя Київського окружного адміністративного суду Лапій С.М., розглянувши у порядку письмового провадження в м. Києві справу за адміністративним позовом товариства з обмеженою відповідальністю «Фоззі-Фуд» до Державної інспекції України з питань захисту прав споживачів у Тернопільській області про визнання протиправними та скасування постанов,-

В С Т А Н О В И В:

ТОВ «Фоззі-Фуд» звернулось до суду із позовом до Державної інспекції України з питань захисту прав споживачів у Тернопільській області, в якому просить визнати протиправними та скасувати постанови від 03.03.2014 № 000087 та № 000088.

Позовні вимоги обґрунтовуються тим, що позивачем не порушувались вимоги законодавства про захист прав споживачів, оскільки реалізація продукції здійснювалась з дотриманням вимог Технічного регламенту щодо правил маркування харчових продуктів, затвердженого наказом державного комітету України з питань технічного регулювання та споживчої політики № 487 від 28.10.2010, ДСТУ 4518:2008 «Продукти харчові. Маркування для споживачів. Загальні правила», а також з дотриманням відповідної технології виробництва певної продукції.

До судового засідання сторони, належно повідомлені про час, дату та місце розгляду справи, не з’явились.

Представник позивача звернувся до суду з письмовим клопотанням, яким підтримав позовні вимоги, просив позов задовольнити та розглядати справу за його відсутності.

Представник відповідача надав суду письмові заперечення проти позову, в яких просить відмовити в його задоволенні з тих підстав, що оскаржувані рішення є обґрунтованим. Також просить розглядати справу за його відсутності.

На підставі ч. 4 ст. 122 КАС України судом прийнято рішення про розгляд справи у порядку письмового провадження.

Дослідивши матеріали справи та оцінивши їх у сукупності, судом встановлено наступне.

Посадовими особами Інспекції з питань захисту прав споживачів у Тернопільській області проведено позапланові перевірки дотримання вимог законодавства про захист прав споживачів у магазинах «Сільпо», розташованих у м. Тернопіль по вул. 15 Квітня, 5А та по вул. Живовій, 15А.

За результатами перевірок складено акти від 21.02.2014 № 000087 та №000088.

На підставі Актів перевірок від 21.02.2014 № 000087 та №000088 Інспекцією з питань захисту прав споживачів прийнято постанови від 03.03.2014 № 000087 та № 000088 про накладення стягнень, передбачених ст. 23 Закону України «Про захист прав споживачів», згідно яких за реалізацію продукції, що не відповідає вимогам нормативних документів, до позивача застосовані штрафи у розмірі 170,00 грн. та 680,00 грн., відповідно.

Не погоджуючись із вказаними постановами, позивач звернувся до суду з позовом про їх оскарження.

Як встановлено судом, до позивача застосовані штрафи за реалізацію продукції, маркування якої, на думку відповідача, не відповідає вимогам нормативних документів, оскільки на ковбасних виробах вказано граничний обсяг білків та жирів, а не їх фактичну кількість у грамах, що ставить під сумнів нанесену на маркуванні інформацію стосовно енергетичної цінності продукту.

Зі змісту додатків № 7 до Актів перевірок від 21.02.2014 №000087 та №000088 слідує, що маркування поживної (харчової) цінності ковбасних виробів, які були предметом перевірки, здійснено у формі нанесення на етикетки слів: «білок не менше ніж … г.», «жир не більше ніж … г.», а саме:

- ковбаса сирокопчена «Салямі Італійська» ТМ «Глобино», виробник: ТОВ «Глобинський м’ясокомбінат» - кількість білків не менше ніж 15,5г., кількість жирів не більше ніж 61,2г.

- «Сардельки з сиром» ТМ «М’ясна лавка», виробник: ТОВ «М’ясна фабрика Фаворит плюс» - кількість білків не менше ніж 10,0г., кількість жирів не більше ніж 35,0г.;

- «Сардельки докторські» ТМ «М’ясна лавка», виробник: ТОВ «М’ясна фабрика Фаворит плюс» - кількість білків не менше ніж 10,0г., кількість жирів не більше ніж 32,0г.;

- ковбаса варена «Фірмова», ТМ «М’ясна лавка», виробник: ТОВ «М’ясна фабрика Фаворит плюс» - кількість білків не менше ніж 10,0г., кількість жирів не більше ніж 35,0г.

- ковбаса сирокопчена з м’яса птиці «Салямі золотиста» ТМ «Глобино», виробник: ТОВ «Глобинський м’ясокомбінат» - кількість білків не менше ніж 12,0г., кількість жирів не більше ніж 65,0г.

Вказана обставина також підтверджується наявними у матеріалах справи фотокопіями етикеток ковбасних виробів.

Відносини між споживачами товарів, робіт і послуг та виробниками і продавцями товарів, виконавцями робіт і надавачами послуг різних форм власності, права споживачів, а також механізм їх захисту врегульовано положеннями Закону України «Про захист прав споживачів».

Відповідно до ч. 1 ст. 4 цього Закону споживачі під час придбання, замовлення або використання продукції, яка реалізується на території України, для задоволення своїх особистих потреб мають, зокрема, право на: захист своїх прав державою; належну якість продукції та обслуговування; безпеку продукції; необхідну, доступну, достовірну та своєчасну інформацію про продукцію, її кількість, якість, асортимент, а також про її виробника (виконавця, продавця).

Відповідно до ч. 1 ст. 6 Закону України «Про захист прав споживачів» продавець (виробник, виконавець) зобов'язаний передати споживачеві продукцію належної якості, а також надати інформацію про цю продукцію.

Згідно ч. 1 ст. 15 Закону України «Про захист прав споживачів» споживач має право на одержання необхідної, доступної, достовірної та своєчасної інформації про продукцію, що забезпечує можливість її свідомого і компетентного вибору. Інформація повинна бути надана споживачеві до придбання ним товару чи замовлення роботи (послуги).

Інформація про продукцію повинна містити, серед іншого, найменування нормативних документів, вимогам яких повинна відповідати вітчизняна продукція; дані про основні властивості продукції, а щодо продуктів харчування – про склад (включаючи перелік використаної у процесі їх виготовлення сировини, в тому числі харчових добавок), номінальну кількість (масу, об'єм тощо), харчову та енергетичну цінність, умови використання та застереження щодо вживання їх окремими категоріями споживачів, а також іншу інформацію, що поширюється на конкретний продукт

Інформація, передбачена частиною першою цієї статті, доводиться до відома споживачів виробником (виконавцем, продавцем) у супровідній документації, що додається до продукції, на етикетці, а також у маркуванні чи іншим способом (у доступній наочній формі), прийнятим для окремих видів продукції або в окремих сферах обслуговування.

Відповідно до ст. 38 Закону України «Про безпечність та якість харчових продуктів» усі харчові продукти, що знаходяться в обігу в Україні, етикетуються державною мовою України та містять у доступній для сприймання споживачем формі інформацію, зокрема, про калорійність та поживну цінність із вказівкою на кількість білка, вуглеводів та жирів у встановлених одиницях виміру на 100 грамів харчового продукту.

Так, відповідно до пп. 13 п. 6 Технічного регламенту щодо правил маркування харчових продуктів, маркування харчових продуктів повинно обов'язково містити інформацію про поживну (харчову) цінність із позначенням кількості білків, вуглеводів та жирів у встановлених одиницях виміру на 100 г (100 мл) харчового продукту та енергетичну цінність (калорійність), виражену в кДж та/або ккал на 100 г (100 мл) харчового продукту.

Відповідно до п. 29 цього ж регламенту інформацію про поживну (харчову) цінність зазначають у маркуванні харчового продукту як кількісні відомості, призначені для інформування споживача про поживні властивості продукту та енергетичну цінність (калорійність).

Інформація про поживну (харчову) цінність та енергетичну цінність (калорійність) повинна містити:

- інформацію про енергетичну цінність (калорійність) в кілоджоулях (кДж) та/або кілокалоріях (ккал) на 100 грамів або 100 мл продукту;

- інформацію про поживну (харчову) цінність, а саме: кількість білків, жирів, вуглеводів у грамах (г) на 100 грамів або 100 мл продукту.

У маркуванні харчового продукту його поживну (харчову) цінність зазначають поруч з енергетичною цінністю (калорійністю) харчового продукту.

Згідно п. 13 ч. 1 ст. 1 Закону України «Про захист прав споживачів» належна якість товару, роботи або послуги – властивість продукції, яка відповідає вимогам, встановленим для цієї категорії продукції у нормативно-правових актах і нормативних документах, та умовам договору із споживачем.

Відповідно до ст. 1 Закону України «Про безпечність та якість харчових продуктів» стандарт – це документ, затверджений центральним органом виконавчої влади з питань технічного регулювання та споживчої політики, яким встановлено для загального та систематичного використання правила, інструкції або характеристики продуктів, пов'язаних з ними процесів або послуг, додержання яких є обов'язковим. Стандарт не містить вимог щодо безпечності харчових продуктів, встановлених санітарними заходами, та може включати або бути цілком присвячений вимогам щодо позначення, упаковки, маркування та етикетування продукту чи процесу, а також вимогам до термінології, яка вживається щодо процесу, продукту чи послуги;.

Згідно ДСТУ 4436:2005 «Ковбаси варені, сосиски, сардельки, хліби м'ясні. Загальні технічні умови», ДСТУ 4435:2005 «Ковбаси напівкопчені. Загальні технічні умови», ДСТУ 4591:2005 «Ковбаси варено-копчені. Загальні технічні умови» інформація щодо харчової та енергетичної цінності продукції наводиться в маркуванні шляхом зазначення: масова частка %: білок, г., не менше ніж; жир, г., не більше ніж.

Крім цього, згідно таблиці 2 «Фізико-хімічні показники ковбасних виробів» п. 5.1.3. ДСТУ 4436:2005 «Ковбаси варені, сосиски, сардельки, хліби м'ясні. Загальні технічні умови» та таблиці К.1. додатку К технологічної інструкції до вказаного ДСТУ, масова частка білка та жиру у відповідних виробах зазначається у відсотках та з позначенням «не менше ніж»/«не більше ніж».

На підставі викладеного суд дійшов висновку, що відомості, зазначені на етикетці ковбасних виробів про кількість білків та жирів у встановлених одиницях виміру (грамах) із зазначенням їх граничних показників («не більше»/«не менше»), повністю відповідають вимогам Закону України «Про захист прав споживачів», Технічного регламенту щодо правил маркування харчових продуктів та ДСТУ 4518:2008 «Продукти харчові. Маркування для споживачів. Загальні правила».

Відповідно до ч. 2 ст. 71 КАС України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб’єкта владних повноважень обов’язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача, якщо він заперечує проти адміністративного позову.

Проте, відповідач як суб'єкт владних повноважень не надав суду жодних доказів, які спростовували б твердження позивача, а відтак, не довів правомірності своїх рішень.

Водночас, докази, подані позивачем, підтверджують обставини, на які він посилається в обґрунтування позовних вимог та не були спростовані доводами відповідача.

Враховуючи викладене, суд вважає позовні вимоги обґрунтованими, а позов таким, що підлягає задоволенню.

Відповідно до ч. 1 ст. 94 КАС України якщо судове рішення ухвалене на користь сторони, яка не є суб'єктом владних повноважень, суд присуджує всі здійснені нею документально підтверджені судові витрати з Державного бюджету України.

До позовної заяви позивачем додано докази сплати судового збору у сумі 182,70 грн. (платіжне доручення від 25.03.2014 № 2312820), які підлягають стягненню з Державного бюджету України на його користь.

Керуючись ст. ст. 69-72, 86, 94, 98, 122, 158-163, 167, 186, 254 КАС України, суд, –

П О С Т А Н О В И В:

Адміністративний позов задовольнити.

Визнати протиправними та скасувати постанови Інспекції з питань захисту прав споживачів у Тернопільській області від 03.03.2014 № 000087 та № 000088.

Стягнути з Державного бюджету України на користь Товариства з обмеженою відповідальністю «Фоззі-Фуд» судові витрати у сумі 182 (сто вісімдесят дві) грн. 70 коп. згідно платіжного доручення від 25.03.2014 № 2312820.

Постанова набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо скаргу не було подано в установлені строки. У разі подання апеляційної скарги постанова, якщо її не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті апеляційного провадження або набрання законної сили рішенням за наслідками апеляційного провадження.

Апеляційна скарга на постанову суду подається до Київського апеляційного адміністративного суду через Київський окружний адміністративний суд протягом десяти днів з дня отримання копії постанови.

Суддя Лапій С.М.