Справа № 826/10063/14
Суддя: Гарник К.Ю.
Дата ухвалення: 2014-07-29 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД міста
Каменєва 8, корпус 1
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без
розгляду

29 липня 2014 року м. Київ
№ 826/10063/14

Окружний адміністративний суд
міста Києва у складі судді Гарника К.Ю.,
за участю секретаря судового засідання
Непомнящої О.А., розглянувши у
відкритому судовому засіданні
адміністративну справу

за позовомОСОБА_1 до Головного
Управління МВС України в м. Києві
провизнання протиправними дій

В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_1 (далі по тексту - позивач)
звернувся до Окружного
адміністративного суду міста Києва з
адміністративним позовом до Головного
управління МВС України в місті Києві
(далі по тексту - відповідач) про
скасування наказу, поновлення на
посаді.

Ухвалою Окружного адміністративного
суду міста Києва від 16 липня 2014 року
відкрито провадження в
адміністративній справі, закінчено
підготовче провадження та призначено
до розгляду у судовому засіданні на 29
липня 2014 року.

У судовому засіданні 29 липня 2014 року
поставлено питання про залишення
позовної заяви без розгляду у зв'язку з
пропуском строків звернення до суду.

Представник позивача заперечив
проти залишення позовної заяви без
розгляду, зазначив що адміністративний
позов поданий в межах тримісячного
строку звернення до суду.

Представник відповідача просив суд
залишити позовну заяву без розгляду,
зазначив, що 24 березня 2014 року ОСОБА_1
ознайомлено із наказом та видано
трудову книжку, військовий квиток,
диплом та витяг з наказу Головного
управління від 19.03.2014 № 183 о/с, про що
було складено розписку.

Пункт 5 частини 1 статті 107 Кодексу
адміністративного судочинства України
встановлює, що суддя після одержання
позовної заяви з'ясовує, чи подано
адміністративний позов у строк,
установлений законом (якщо
адміністративний позов подано з
пропущенням встановленого законом
строку звернення до суду, то чи
достатньо підстав для визнання причин
пропуску строку звернення до суду
поважними).

Сутність службової дисципліни,
обов'язки осіб рядового і
начальницького складу органів
внутрішніх справ України (далі - особи
рядового і начальницького складу)
стосовно її дотримання, види заохочень
та дисциплінарних стягнень, порядок і
права начальників щодо їх
застосування, а також порядок
оскарження дисциплінарних стягнень
визначає Дисциплінарний статут
органів внутрішніх справ України,
затверджений Законом України від 22
лютого 2006 року N 3460-IV.

Відповідно до статті 21 зазначеного
Закону дисциплінарне стягнення може
бути оскаржено протягом трьох місяців
з дня ознайомлення з наказом особи, на
яку воно накладено. Пропущений строк
для подання скарги може бути поновлено
старшим прямим начальником, який має
право накладати дисциплінарні
стягнення. Старший прямий начальник у
разі надходження заяви про поновлення
пропущеного строку подання скарги
повинен всебічно та об'єктивно
розглянути її і прийняти відповідне
рішення не пізніше 10 днів після
надходження заяви.

Із змісту наведеної норми Закону видно,
що дисциплінарне стягнення може бути
оскаржено протягом трьох місяців з дня
ознайомлення з наказом особи, на яку
воно накладено в порядку підлеглості.
Цим спеціальним Законом строки
звернення до суду за захистом
порушеного права не встановлені.

Право особи оскаржити до суду рішення
про звільнення зі служби (або з посади)
з ініціативи адміністрації
регулюється названими законами,
Дисциплінарним статутом, тобто
спеціальним законодавством і порядок
передбачений КЗпП для вирішення
індивідуальних трудових спорів, і
норми законодавства про працю, що
регулюють припинення трудових
відносин, до цих правовідносин не
застосовуються.

Разом з тим, строки звернення до
адміністративного суду визначені
статтею 99 Кодексу адміністративного
судочинства України.

Аналогічна позиція викладена в ухвалі
Київського апеляційного
адміністративного суду від 10 квітня 2014
року у справі № 826/16767/13-а.

Таким чином, адміністративний позов
може бути подано в межах строку
звернення до адміністративного суду,
встановленого цим Кодексом або іншими
законами.

Відповідно до частини 3 статті 99
Кодексу адміністративного судочинства
України для захисту прав, свобод та
інтересів особи цим Кодексом та іншими
законами можуть встановлюватися інші
строки для звернення до
адміністративного суду, які, якщо не
встановлено інше, обчислюються з дня,
коли особа дізналася або повинна була
дізнатися про порушення своїх прав,
свобод чи інтересів. Для звернення до
суду у справах щодо прийняття громадян
на публічну службу, її проходження,
звільнення з публічної служби
встановлюється місячний строк.

Відтак, посилання позивача на
встановлення трьохмісячного строку
для оскарження дисциплінарного
стягнення є хибним.

Матеріали справи свідчать, що наказом
Головного управління МВС у місті Києві
від 19 березня 2014 року № 183 о/с ОСОБА_1
звільнено з органів внутрішніх справ
відповідно до пп. «є» п. 64 Положення про
проходження служби рядовим
начальницьким складом органів
внутрішніх справ «за порушення
дисципліни».

Судом встановлено, не спростовано
представником позивача та
підтверджується розпискою, що позивача
ознайомлено із наказом Головного
управління МВС у місті Києві від 19
березня 2014 року № 183 о/с, видано трудову
книжку та військовий квиток, диплом
24 березня 2014 року.

За загальними правилом, перебіг строку
починається з наступного дня після
відповідної календарної дати або
настання події, з якою пов'язано його
початок.

Відтак, місячний строк звернення до
суду починається з 25 березня 2014 року та
закінчується 25 квітня 2014 року.

В обґрунтування поважності причин
пропуску строку представником
позивача зазначено, що 23 травня 2014 року
позивач звертався із аналогічним
позовом до Шевченківського районного
суду міста Києва, ухвалою якого від 19
червня 2014 року адміністративний позов
повернуто ОСОБА_1. Вказана ухвала
отримана позивачем 10 липня 2014 року.

Разом з тим, такі доводи не можуть
братись судом як доказ поважності
причин пропуску строку, оскільки
адміністративний позов ОСОБА_1 до
Шевченківського районного суду міста
Києва також подано з пропуском
місячного строку звернення до суду.

Враховуючи, що позивача
ознайомлено із спірним наказом 24
березня 2014 року, а до Шевченківського
районного суду міста Києва останній
помилково звернувся 23 травня 2014 року,
тобто з пропуском місячного строку
звернення, суд дійшов висновку, що
адміністративний позов поданий до
Окружного адміністративного суду
міста Києва з пропуском строку,
встановленого частиною 3 статті 99
Кодексу адміністративного судочинства
України.

Поважними причинами пропуску строку
звернення до суду відповідно до вимог
Кодексу адміністративного судочинства
України визнаються обставини, які є
об'єктивно непереборними та не
залежать від волевиявлення сторони і
пов'язані з дійсними істотними
перешкодами чи труднощами для
своєчасного вчинення сторонами у
справі процесуальних дій.

Позивачем не вказано обставин, які б
свідчили про поважність причин
пропуску строків звернення до
адміністративного суду.

Суд звертає увагу, що встановлення
процесуальних строків законом
передбачено з метою дисциплінування
учасників адміністративного
судочинства та своєчасного виконання
ними передбачених Кодексом
адміністративного судочинства України
певних процесуальних дій. Інститут
строків в адміністративному процесі
сприяє досягненню юридичної
визначеності у публічно-правових
відносинах, а також стимулює учасників
адміністративного процесу
добросовісно ставитися до виконання
своїх обов'язків. Ці строки обмежують
час, протягом якого такі
правовідносини можуть вважатися
спірними; після їх завершення, якщо
ніхто не звернувся до суду за
вирішенням спору, відносини стають
стабільними.

Аналогічна позиція щодо дотримання
строків звернення до суду викладена і у
рішенні Конституційного суду України
від 22 лютого 2012 року у справі № 1-5/20 за
конституційним звернення громадянина
ОСОБА_2 щодо офіційного тлумачення
положень статті 233 Кодексу законів про
працю України у взаємозв'язку з
положеннями статтей 117, 237-1 цього
кодексу.

За таких обставин та враховуючи, що
позовна заява ОСОБА_1 та додані до неї
матеріали не містять доказів
поважності причин пропуску строку
звернення до суду, суд приходить до
висновку про те, що позивачем пропущено
встановлений частиною 3 статті 99
Кодексу адміністративного судочинства
України місячний строк звернення до
суду, й підстав для визнання причин
пропуску строку звернення до суду
поважними судом не встановлено.

Відповідно до пункту 9 частини 1
статті 155 Кодексу адміністративного
судочинства України суд своєю ухвалою
залишає позовну заяву без розгляду,
якщо: позовну заяву подано з
пропущенням встановленого законом
строку звернення до адміністративного
суду і суд не знайшов підстав для
визнання причин пропуску строку
звернення до адміністративного суду
поважними.

Керуючись положеннями статей 99, 100, 155,
160, 165 Кодексу адміністративного
судочинства України, Окружний
адміністративний суд міста Києва,-

УХВАЛИВ:

Залишити без розгляду
адміністративний позов ОСОБА_1 до
Головного управління МВС України в
місті Києві про скасування наказу,
поновлення на посаді.

Ухвала набирає законної сили
відповідно до статті 254 Кодексу
адміністративного судочинства
України. Ухвала може бути оскаржена до
суду апеляційної інстанції за
правилами, встановленими статтями 185-187
Кодексу адміністративного судочинства
України.

Суддя
К.Ю. Гарник