Справа № 807/2910/14
Суддя: Микуляк П.П.
Дата ухвалення: 2014-09-10 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ЗАКАРПАТСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ
АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

10 вересня 2014 рокум. Ужгород№ 807/2910/14

Суддя Закарпатського окружного
адміністративного суду Микуляк П.П.,
розглянувши матеріали позовної заяви
Прокурора Рахівського району в
інтересах держави в особі
Закарпатської обласної державної
адміністрації, Державного
підприємства "Виликобичківське
лісомисливське господарство" до
Рахівської районної державної
адміністрації, треті особи - Державна
інспекція сільського господарства,
Великобичківська селищна рада
Рахівського району про скасування
розпорядження, -

ВСТАНОВИВ:

Прокурор Рахівського району звернувся
до Закарпатського окружного
адміністративного суду з позовом в
інтересах держави в особах
Закарпатської ОДА та ДП
"Виликобичківське лісомисливське
господарство" до Рахівської РДА, треті
особи без самостійних вимог на предмет
спору: на стороні позивача -
Держсільгоспінспекція в Закарпатській
області, на стороні відповідача -
Великобичківська селищна рада, яким
просить скасувати розпорядження
голови Рахівської РДА "Про вилучення
земельної ділянки" від 27.09.2010 року за №
584 та повернути земельну ділянку у
власність держави.

У відповідності до ч. 1 ст. 108 Кодексу
адміністративного судочинства
України, суддя, встановивши, що позовну
заяву подано без додержання вимог,
встановлених ст. 106 цього Кодексу,
постановляє ухвалу про залишення
позовної заяви без руху, у якій
зазначаються недоліки позовної заяви,
спосіб їх усунення і встановлюється
строк, достатній для усунення
недоліків.

1. Згідно п. 2 ч. 1 ст. 106 КАС України, у
позовній заяві зазначаються ім'я
(найменування) позивача, поштова
адреса, а також номер засобу зв'язку,
адреса електронної пошти, якщо такі
відомі.

Як вбачається з позовної заяви,
прокурор м. Ужгорода звернувся до суду
з позовом в інтересах держави в особі
Закарпатської ОДА (позивач), при цьому,
не зазначено засобів зв'язку, адреси
електронної пошти Закарпатської ОДА.

В поданій позовній заяві не зазначено
засобів зв'язку Закарпатської ОДА, при
цьому, згідно офіційного сайту
Закарпатської ОДА (www.carpatia.gov.ua) наявні
телефонні та електронні засоби зв'язку.

2. Згідно ч. 3 ст. 106 КАС України, до
позовної заяви додаються її копії та
копії всіх документів, що приєднуються
до неї, відповідно до кількості
відповідачів і третіх осіб, крім
випадків подання адміністративного
позову суб'єктом владних повноважень.
Суб'єкт владних повноважень при
поданні адміністративного позову
зобов'язаний додати до позовної заяви
доказ надіслання відповідачу і третім
особам копії позовної заяви та доданих
до неї документів.

Як вбачається з доданих до позовної
заяви матеріалів, прокурором
Рахівського району додано квитанції
поштового відділення від 05.09.2014 року
про направлення листів (без опису, що
унеможливлює встановлення змісту
направленої кореспонденції)
Закарпатській ОДА (позивач) та
Держсільгоспінспекції у Закарпатській
області (третя особа), в той - же час,
відсутні будь - які докази про
направлення копії позовної заяви та
доданих до неї документів на адреси ДП
"Виликобичківське лісомисливське
господарство" (позивач), Рахівської РДА
(відповідач) та Великобичківської
селищної ради (третя особа).

3. Згідно ч. 2 ст. 99 КАС України, для
звернення до адміністративного суду за
захистом прав, свобод та інтересів
особи встановлюється шестимісячний
строк, який, якщо не встановлено інше,
обчислюється з дня, коли особа
дізналася або повинна була дізнатися
про порушення своїх прав, свобод чи
інтересів.

Як вбачається з позовної заяви,
прокурор звернувся до суду 8 вересня 2014
року, оскаржуючи рішення Рахівської
РДА від 27 вересня 2010 року, тобто, з
пропуском встановленого
шестимісячного строку звернення до
суду.

Підставою для звернення до суду, згідно
позовної заяви, є проведення
прокуратурою району перевірки із
залученням спеціалістів
Держсільгоспінспекції у Закарпатській
області (при цьому, згідно матеріалів
додатків до позовної заяви, в таких
міститься акт перевірки дотримання
вимог земельного законодавства від 11
червня 2014 року, що проведена
працівником Держсільгоспінспекції у
Закарпатській області) та позовною
заявою не зазначено з якої саме дати
прокурору Тячівського району стало
відомо про порушення вимог
законодавства.

В той - же час, ч. 1 ст. 100 КАС України
встановлено, що адміністративний
позов, поданий після закінчення
строків, установлених законом,
залишається без розгляду, якщо суд за
заявою особи, яка його подала, не знайде
підстав для поновлення строку, про що
постановляється ухвала.

Адміністративний позов подано після
закінчення строку звернення до суду,
але клопотань про поновлення
пропущеного з поважних причин строку
до позовної заяви не додано, що
унеможливлює вирішення питання про
поважність пропуску строку звернення
до суду та, у випадку поважності
пропуску строку, - відкриття
провадження у справі.

4. Згідно п. 4 ч. 1 ст. 106 Кас України, у
позовній заяві зазначаються зміст
позовних вимог згідно з частиною
третьою ст. 105 цього Кодексу і виклад
обставин, якими позивач обґрунтовує
свої вимоги, а в разі подання позову до
декількох відповідачів, - зміст
позовних вимог щодо кожного з
відповідачів.

Відповідно до п.8 ч. 1 ст. 3 КАС України,
позивач - особа, на захист прав, свобод
та інтересів якої подано
адміністративний позов до
адміністративного суду, а також суб'єкт
владних повноважень, на виконання
повноважень якого подана позовна заява
до адміністративного суду.

Як вбачається з позовної заяви,
прокурор звернувся до суду з позовом в
інтересах держави в особі
Закарпатської ОДА та ДП
"Великобичківське лісомисливське
господарства".

Згідно ч. 2 ст. 60 КАС України, прокурор
здійснює в суді представництво
інтересів громадянина або держави в
порядку, встановленому цим Кодексом та
іншими законами, і може здійснювати
представництво на будь-якій стадії
адміністративного процесу. Згідно п 2
ст. 5 Закону України "Про прокуратуру"
однією із функцій прокуратури є
представництво інтересів громадянина
або держави в суді у випадках,
визначених законом. Статтею 36 - 1 Закону
України "Про прокуратуру" передбачено,
що представництво прокуратурою
інтересів громадянина або держави в
суді полягає у здійсненні прокурорами
від імені держави процесуальних та
інших дій, спрямованих на захист у суді
інтересів громадянина або держави у
випадках, передбачених законом.

Як зазначено у Рішенні Конституційного
Суду України від 08.04.99 N 3-рп/99 (справа про
представництво прокуратурою України
інтересів держави в арбітражному суді),
прокурори та їхні заступники подають
до суду позови саме в інтересах
держави, а не в інтересах підприємств,
установ і організацій, незалежно від їх
підпорядкування і форм власності.
Інтереси держави можуть збігатися
повністю, частково або не збігатися
зовсім з інтересами державних органів,
державних підприємств та організацій
чи з інтересами господарських
товариств з часткою державної
власності у статутному фонді.

Виходячи з наведеного, прокурор може
звертатися до суду в інтересах держави,
які, в свою чергу, можуть бути пов'язані
з необхідністю захисту прав державних
органів, а також підприємств, установ,
організацій незалежно від їх
підпорядкування та форм власності.

Підставою представництва у суді
інтересів держави є наявність порушень
або загрози порушень економічних,
політичних та інших державних
інтересів внаслідок протиправних дій
(бездіяльності) фізичних або юридичних
осіб, що вчиняються у відносинах між
ними або з державою. Однією з форм
представництва є звернення до суду з
позовами або заявами про захист прав і
свобод іншої особи, невизначеного кола
осіб, прав юридичних осіб, коли
порушуються інтереси держави, або про
визнання незаконними правових актів,
дій чи рішень органів і посадових осіб.

Відповідно до абзацу другого ч. 2 ст. 60
КАС України прокурор, який звертається
до адміністративного суду в інтересах
держави, в позовній заяві (поданні)
самостійно визначає, в чому полягає
порушення інтересів держави, та
обґрунтовує необхідність їх захисту, а
також зазначає орган, уповноважений
державою здійснювати відповідні
функції у спірних відносинах.

Згідно Інформаційного листа Вищого
адміністративного суду України "Щодо
застосування положень Закону України
"Про прокуратуру" від 11.09.2013 року за №
1237/12/13-13, аналіз цієї норми (ч. 2 ст. 60 КАС
України) дозволяє дійти висновку, що
відсутність у позовній заяві
інформації про зміст порушення
інтересів держави, наявності чи
відсутності органу, уповноваженого
державою здійснювати відповідні
функції у спірних правовідносинах, є
недоліком позовної заяви та підставою
для залишення такої позовної заяви без
руху.

Виходячи з наведеного та у
відповідності до ч. 1 ст. 108 КАС України,
позовну заяву м. Ужгорода слід
залишити без руху, надавши строк для
усунення недоліків позовної заяви
наступним чином:

- для виконання вимог п. 3 ч. 1 та ч. 3 ст.
106 КАС України: надання суду примірника
позовної заяви з зазначенням засобів
зв'язку, адреси електронної пошти
позивача (Закарпатська ОДА) та доказів
надіслання рекомендованим листом з
повідомленням про вручення сторонам
та третім особам (Закарпатська ОДА, ДП
"Виликобичківське лісомисливське
господарство", Рахівська РДА,
Держсільгоспінспекція в Закарпатській
області, Великобичківська селищна
рада) виправленого примірника
позовної заяви та доданих до неї
документів;

- для виконання вимог ч. 2 ст. 60 КАС
України: надання суду обґрунтування
порушень інтересів держави в особі
визначених позовною заявою позивачів
у спірних правовідносинах;

- для виконання вимог ст. 100 КАС України:
подання суду клопотання про
поновлення пропущеного строку
звернення, з обґрунтуванням поважності
причин пропуску такого.

Керуючись ч. 1 ст. 108, ст. 165 Кодексу
адміністративного судочинства
України, суд-

УХВАЛИВ:

Позовну заяву Прокурора Рахівського
району в інтересах держави в особі
Закарпатської обласної державної
адміністрації, Державного
підприємства "Виликобичківське
лісомисливське господарство" до
Рахівської районної державної
адміністрації, треті особи - Державна
інспекція сільського господарства,
Великобичківська селищна рада
Рахівського району, про скасування
розпорядження - залишити без руху.

Надати строк для усунення
вищенаведених недоліків позовної
заяви - до 22 вересня 2014 року.

Ухвала набирає законної сили в порядку,
встановленому ст. 254 КАС України, та
може бути оскаржена до Львівського
апеляційного адміністративного суду
через Закарпатський окружний
адміністративний суд в порядку і
строки, передбачені ст. 186 КАС України.
Апеляційна скарга на ухвалу суду
першої інстанції подається протягом
п'яти днів з дня проголошення, а якщо
ухвалу було постановлено у письмовому
провадженні або без виклику особи, яка
її оскаржує, - протягом п'яти днів з дня
отримання копії ухвали. (копія
апеляційної скарги одночасно
надсилається особою, яка її подає, до
суду апеляційної інстанції).

Суддя
П.П. Микуляк