Справа № 824/2690/14-а
Суддя: Огородник Анатолій Петрович
Дата ухвалення: 2014-08-29 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

824/2690/14-а

ЧЕРНІВЕЦЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД

_________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________

У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

29 серпня 2014 р. м. Чернівці Справа № 824/2690/14-а

Суддя Чернівецького окружного адміністративного суду Огородник А.П., розглянувши матеріали адміністративного позову Ліквідаційної комісії по припиненню діяльності Сільськогосподарського товариства з обмеженою відповідальністю "Шишковецьке" до Управління Пенсійного фонду України в Сокирянському районі Чернівецької області про визнання протиправними дій,-

ВСТАНОВИВ:

До суду 28.08.2014р. звернулась з адміністративним позовом Ліквідаційна комісія по припиненню діяльності Сільськогосподарського товариства з обмеженою відповідальністю "Шишковецьке" до Управління Пенсійного фонду України в Сокирянському районі Чернівецької області в якому просить суд винести рішення, яким визнати протиправним дії відповідача по прийняттю та направленню розрахунку фактичних витрат №383 від 14.01.2014р. та зобов'язати відповідача відкликати у відповідності до вимог законодавства вказаний розрахунок та не здійснювати стягнення вказаних грошових коштів у судовому порядку.

Перевіривши адміністративний позов, суд вважає, що він підлягає залишенню без руху, виходячи з наступного.

Відповідно до вимог ст. 107 КАС України суддя після одержання позовної заяви у тому числі з'ясовує, чи відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтею 106 цього Кодексу.

Розглянувши заяву та додані до неї документи, суд дійшов висновку, що її слід залишити без руху з наступних підстав.

Згідно зі ст. 105 КАС України позов пред’являється до адміністративного суду у формі позовної заяви, яка має відповідати вимогам, встановленим ст. 106 КАС України.

Частиною третьою статті 106 Кодексу адміністративного судочинства України передбачено, що до позовної заяви додається також документ про сплату судового збору.

Частиною другою статті 87 КАС України передбачено, що розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються законом.

Правові засади справляння судового збору, платників, об'єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору визначає Закон України “Про судовий збір” від 08 липня 2011 року № 3674-VI.

Згідно із Законом України “Про Державний бюджет України на 2014 рік” станом на 1 січня 2014 року розмір мінімальної заробітної плати становить 1218,00 грн.

У позовній заяві позивач заявляє майнові і немайнові позовні вимоги.

Відповідно до вимог ч.3 ст. 6 Закону № 3674-VI за подання позовної заяви, що має одночасно майновий і немайновий характер, судовий збір сплачується за ставками, встановленими для позовних заяв майнового та немайнового характеру.

Розміри ставок судового збору встановленні статтею 4 Закону України “Про судовий збір”. Зокрема, за подання до адміністративного суду адміністративного позову майнового характеру - 2 відсотки розміру майнових вимог, але не менше 1,5 розміру мінімальної заробітної плати та не більше 4 розмірів мінімальних заробітних плат.

Як вбачається з позовної заяви та доданих до неї матеріалів, зміст та характер частини заявлених вимог а саме: визнання протиправним дії відповідача по прийняттю та направленню розрахунку фактичних витрат №383 від 14.01.2014р є майновим, оскільки вирішення судом цього спору стосується зобов’язань позивача, що виражені в грошовому еквіваленті, має очевидний економічний характер, а результат розгляду справи може призвести до зменшення активів позивача.

Частиною третьою статті 4 Закону України “Про судовий збір” визначено, що під час подання адміністративного позову майнового характеру сплачується 10 відсотків розміру ставки судового збору. Решта суми судового збору стягується з позивача або відповідача пропорційно до задоволеної чи відхиленої частини вимоги.

Отже, для подачі позову до суду позивачу необхідно було сплатити судовий збір за майнові вимоги у розмірі 182,7 грн.(1827 *10/100).

Розмір ставки судового збору за подання позову немайнового характеру складає 0,06 розміру мінімальної заробітної плати. Тобто, позивач повинен був сплатити судовий збір за немайнові вимоги у розмірі 73,08 грн. (1218 грн. х 0,06) .

Натомість, позивачем сплачено судовий збір у розмірі 89 грн, про що свідчить квитанція №30/37. від 22.08.2014р.

Відтак, недоплата розміру судового збору складає 166,78грн (182,7 грн + 73,08 грн -89 грн.).

Згідно ч. 2 ст. 99 КАС для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення свої прав, свобод чи інтересів.

Разом з тим, п.5 ч. 1 ст. 107 КАС України містить припис про те, що суддя після одержання позовної заяви з'ясовує чи подано адміністративний позов у строк, установлений законом (якщо адміністративний позов подано з пропущенням встановленого законом строку звернення до суду, то чи достатньо підстав для визнання причин пропуску строку звернення до суду поважними).

Як вбачається з матеріалів справи позивач просить визнати протиправним дії відповідача по прийняттю та направленню розрахунку фактичних витрат №383 від 14.01.2014р.

Однак, суд звертає увагу позивача на те, що з позовної заяви та доданих до неї документів не можливо з`ясувати коли особа дізналася про порушення її прав, свобод чи інтересів, а тому немає можливості встановити чи адміністративний позов поданий у строк, встановлений законом, в частині визнання протиправним дії відповідача по прийняттю та направленню розрахунку фактичних витрат №383 від 14.01.2014р..

На підставі викладеного, суд приходить до висновку, що позивачем не належно виконані вимоги ст. 106 КАС України.

Відповідно до ч. 1 ст. 108 КАС України суддя встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтею 106 цього Кодексу, постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху, у якій зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб їх усунення і встановлюється строк, достатній для усунення недоліків. Крім того, згідно до п. 1 ч. 3 ст.108 КАС України позовна заява повертається позивачеві, якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви, яку залишено без руху.

У зв’язку з цим, для усунення недоліків позовної заяви необхідно надати суду оригінал документу про сплату судового збору в повному обсязі та підтвердження того, коли він дізнався про порушення своїх прав, свобод чи інтересів за захистом яких він звернувся до суду та докази на їх підтвердження

Без усунення вказаних недоліків неможливо вирішити питання про відкриття провадження у справі.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 106, 108, 165 КАС України, суд, -

УХВАЛИВ:

1.Позовну заяву залишити без руху.

2.Встановити строк для усунення недоліків позовної заяви - 5 днів з моменту отримання копії ухвали.

3.В разі невиконання вимог ухвали і не усунення недоліків у вказаний строк позовна заява буде вважатися неподаною і буде повернута особі, яка її подала на підставі пункту 1 частини третьої статті 108 Кодексу адміністративного судочинства України.

4. Копію ухвали невідкладно направити позивачу.

Постанова або ухвала суду першої інстанції, якщо інше не встановлено цим Кодексом, набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, встановленого цим Кодексом, якщо таку скаргу не було подано.

Апеляційна скарга подається до Вінницького апеляційного адміністративного суду через Чернівецький окружний адміністративний суд. Копія апеляційної скарги одночасно надсилається особою, яка її подає, до суду апеляційної інстанції. Відповідно до ст.ст. 185, 186 Кодексу адміністративного судочинства України апеляційна скарга на ухвалу суду першої інстанції подається протягом п'яти днів з дня проголошення ухвали. Якщо ухвалу було постановлено у письмовому провадженні або без виклику особи, яка її оскаржує, апеляційна скарга подається протягом п'яти днів з дня отримання копії ухвали.

Якщо суб'єкта владних повноважень у випадках та порядку, передбачених частиною четвертою статті 167 Кодексу адміністративного судочинства України, було повідомлено про можливість отримання копії ухвали суду безпосередньо в суді, то п'ятиденний строк на апеляційне оскарження ухвали суду обчислюється з наступного дня після закінчення п'ятиденного строку з моменту отримання суб'єктом владних повноважень повідомлення про можливість отримання копії ухвали суду.

Суддя А.П.Огородник