Справа № 808/2840/14
Суддя: Нечипуренко Олександр Михайлович
Дата ухвалення: 2014-07-16 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ЗАПОРІЗЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ
СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

16 липня 2014 року Справа № 808/2840/14
м.ЗапоріжжяЗапорізький окружний
адміністративний суд, у складі
головуючого судді Нечипуренка О.М., за
участю секретаря Петрусь Д.К.,
розглянувши у відкритому судовому
засіданні матеріали адміністративної
справи

за позовною заявою товариства з
обмеженою відповідальністю "Лотос-А"

до: Інспекції державного
архітектурно-будівельного контролю у
Запорізькій області

про: визнання протиправними та
скасування постанови про накладення
штрафу №36 від 17.04.2014 та припису № 38 від
15.04.2014, -

за участі представників сторін:

від позивача - Миколаєнко О.В.
(довіреність б/н від 07.07.2013)

від відповідача - Тараненко С.А.
(довіреність № 7/8-35-02 від 09.01.2014)

ВСТАНОВИВ:

Товариство з обмеженою
відповідальністю "Лотос-А" (далі -
позивач) звернулась до Запорізького
окружного адміністративного суду з
адміністративним позовом до Інспекції
державного архітектурно-будівельного
контролю у Запорізькій області (далі -
відповідач) про визнання протиправними
та скасування Постанови № 36 про
накладення штрафу за правопорушення у
сфері містобудівної діяльності від
17.04.2014, винесеною першим заступником
начальника інспекції державного
архітектурно-будівельного контролю у
Запорізькій області Краюшкіною
Оксаною Володимирівною та припису № 38
від 15.04.2014 про усунення порушення вимог
законодавства у сфері містобудування,
виданий головним державним
інспектором інспекції державного
архітектурно-будівельного конторою у
Запорізькій області Балабановим
Родіоном Валерійовичем.

Ухвалою суду від 02.06.2014 відкрито
провадження у адміністративній справі
№808/2840/14 та призначено до судового
розгляду на 19.06.2014. Розгляд справи було
відкладено на 02.07.2014. За клопотанням
сторін, провадження у справі було
зупинено до 16.07.2014.

Позивач у судовому засіданні підтримав
заявлені вимоги, та посилаючись на
обставини, викладені у позовній заяві
просить задовольнити їх у повному
обсязі.

Позивач зазначає, що з рішеннями
відповідача не погоджується, вважає їх
такими, що прийняті з порушенням вимог
діючого законодавства, а саме: позивач
вказує на те, що перевірка була
проведена без повідомлення позивача,
про складення документів за
результатом перевірки товариству не
повідомлялось, на підпис документи не
надавались, про час розгляду справи про
правопорушення своєчасно доведено не
було, що також позбавило можливості
бути присутнім на розгляді питання про
притягнення до відповідальності та
надавати пояснення у свій захист.

З урахуванням викладеного, позивач,
посилаючись на протиправність
прийнятих рішень, просить визнати їх
протиправними та скасувати.

Представник відповідача заявлені
позовні вимоги не визнав, в задоволенні
їх просив відмовити наполягаючи на
правомірності оскаржуваних рішень
відповідності їх вимогам чинного
законодавства, підтримуючи доводи,
викладені в письмових запереченнях
долучених до матеріалів справи.

Відповідно до ст. 41 КАС України, в ході
судового розгляду здійснювалось повне
фіксування судового засідання за
допомогою технічних засобів, а саме:
комплексу "Камертон".

Відповідно до ст.160 КАС України, 16.07.2014
сторонам проголошено вступну та
резолютивну частини постанови та
оголошено про час виготовлення
постанови у повному обсязі.

Розглянувши матеріали справи та
документи, надані сторонами додатково,
заслухавши представників сторін, суд
вважає, позовні вимоги такими, що
підлягають частковому задоволенню, з
наступних підстав:

Завданням адміністративного
судочинства є захист прав, свобод та
інтересів фізичних осіб, прав та
інтересів юридичних осіб у сфері
публічно-правових відносин від
порушень з боку органів державної
влади, органів місцевого
самоврядування, їх посадових і
службових осіб, інших суб'єктів при
здійсненні ними владних управлінських
функцій на основі законодавства, у т.ч.
на виконання делегованих повноважень.

Частиною 2 ст. 19 Конституції України
передбачено, що органи державної влади
та органи місцевого самоврядування, їх
посадові особи зобов'язані діяти лише
на підставі, в межах повноважень та у
спосіб, що передбачені Конституцією та
Законами України".

Підставами для визнання незаконними
(нечинними) актів в судовому порядку та
їх скасування є невідповідність їх
вимогам чинного законодавства та/або
визначеній законом компетенції органу,
який видав цей акт. Обов'язковою умовою
визнання акта недійсним (його
скасування) є також порушення у зв'язку
з прийняттям відповідного акта прав та
охоронюваних законом інтересів
фізичної особи, підприємства чи
організації - позивача у справі.

Відповідно до ст. 10 Закону України "Про
архітектурну діяльність" для
забезпечення під час забудови
територій, розміщення і будівництва
об'єктів архітектури додержання
суб'єктами архітектурної діяльності
затвердженої містобудівної та іншої
проектної документації, місцевих
правил забудови населених пунктів,
вимог вихідних даних, а також з метою
захисту державою прав споживачів
будівельної продукції здійснюється в
установленому законодавством порядку
державний архітектурно-будівельний
контроль та нагляд.

Постановою КМУ від 23.05.2011 року № 553
затверджено Порядок здійснення
державного архітектурно-будівельного
контролю (далі - Порядок).

Відповідно до абз. 2 Порядку державний
архітектурно-будівельний контроль
здійснюється Держархбудінспекцією та
її територіальними органами.

Відповідно до Положення про інспекцію
державного архітектурно-будівельного
контролю у Запорізькій області,
затвердженого наказом Державної
архітектурно-будівельної інспекції
України від 02.06.2011 року № 22, інспекція
державного архітектурно-будівельного
контролю у Запорізькій області
територіальним органом Державної
архітектурно-будівельної інспекції
України, входить до сфери її
управління, підзвітна та підконтрольна
їй.

Відповідно до п. 5 Порядку державний
архітектурно-будівельний контроль
здійснюється за територіальним
принципом (у межах областей) у порядку
проведення планових та позапланових
перевірок.

Відповідно до п. 7 Порядку, позаплановою
перевіркою вважається перевірка, яка
не передбачена планом роботи
інспекції.

Серед підстав для проведення
позапланової перевірки зокрема є:
вимога правоохоронних органів про
проведення перевірки.

Під час проведення позапланової
перевірки посадова особа інспекції
зобов'язана пред'явити службове
посвідчення та направлення для
проведення позапланової перевірки.

Пунктом 11 вказаного Порядку
передбачено, що у разі виявлення
порушень вимог законодавства у сфері
містобудівної діяльності, крім акта
перевірки, складається протокол разом
з приписом усунення порушення вимог
законодавства у сфері містобудівної
діяльності, будівельних норм,
державних стандартів і правил або
приписом про зупинення підготовчих та
будівельних робіт, які виконуються без
повідомлення, реєстрації декларації
про початок їх виконання або дозволу на
виконання будівельних робіт.

Як встановлено судом, на адресу
інспекції державного
архітектурно-будівельного контролю у
Запорізькій області надійшов лист
прокуратури Запорізької області від
25.03.2014 № 07/1/1-673/3-вих-14 з вимогою
організувати перевірку з питань
додержання вимог містобудівного
законодавства щодо здійснення
будівельних робіт та прийнятті в
експлуатацію приватної клініки за
адресою: м. Запоріжжя, вул. 40 років Рад.
України, 34.

14.04.2014 головним державним інспектором
інспекції державного
архітектурно-будівельного контролю у
Запорізькій області Балабановим Р.В.
було проведено позапланову перевірку
вимог чинного законодавства у сфері
містобудування ТОВ "Лотос-А" на об'єкті
будівництва: "Реконструкція нежитлової
будівлі під комплексно-діагностичний
центр за адресою: м. Запоріжжя, вул.
Сорок Років Радянської України, 34,
будівля літ. Г-6 (III категорія
складності)".

Перевірка була здійснена в
присутності директора ТОВ "Лотос-А"
Калініна Є.О. та головного інженера ТОВ
"СМК ДАС" Оноприйчука В.О.

В результаті проведеної перевірки було
встановлено, що в порушення
вищезазначених норм чинного
законодавства на зазначеному об'єкті
замовником будівництва ТОВ "Лотос-А" в
інспекції державного
архітектурно-будівельного контролю у
Запорізькій області було отримано
дозвіл на виконання будівельних робіт
від 11.03.2011р. за № 117-11.

У грудні 2013 року ТОВ "Лотос-А"
зареєстровано декларацію про
готовність об'єкта до експлуатації від
11.12.2013 за № .

На час проведення перевірки
виконувались будівельні роботи з
монтажу гіпсокартонних перегородок по
металевому каркасу, роботи з
внутрішнього опорядження, на всіх
поверхах будівлі.

Тобто об'єкт "реконструкція нежитлової
будівлі під комплексний
медико-діагностичний центр за адресою:
м. Запоріжжя, вул. 40років Радянської
України, 34, будівля (літ. Г-6)" вважається
незакінченим будівництвом, про що було
складено відповідний акт перевірки.

За результатами цієї перевірки було
встановлено порушення ч.10 ст. 39 Закону
України "Про регулювання містобудівної
діяльності" та п. 19 Порядку прийняття в
експлуатацію закінчених будівництвом
об'єктів.

Результати перевірки відображено в
Акті перевірки дотримання вимог
законодавства у сфері містобудівної
діяльності, державних будівельних
норм, стандартів і правил від 14.04.2014.

На підставі цього акту зазначеним
інспектором було складено протокол про
порушення у сфері містобудівної
діяльності від 15.04.2014 та видано припис
№ 38 про усунення порушення вимог
законодавства у сфері містобудівної
діяльності, державних будівельних
норм, стандартів і правил, а саме: у
зазначеній декларації зазначити
достовірну інформацію щодо готовності
об'єкта до експлуатації.

17.04.2014 першим заступником начальника
інспекції державного
архітектурно-будівельного контролю у
Запорізькій області Краюшкіною О.В.
було винесено Постанову № 36 про
накладення штрафу за правопорушення у
сфері містобудівної діяльності, за
якою ТОВ "Лотос-А" визнано винним у
вчинення правопорушення,
передбаченого абз. 4 п. 6 ч. 2 ст. 2 Закону
України "Про відповідальність за
правопорушення у сфері містобудівної
діяльності", та накладено штраф в сумі
109 620,00 грн.

Приймаючи рішення по суті, суд виходив
з наступного:

Відповідно до п.7 Порядку здійснення
державного архітектурно-будівельного
контролю, затвердженого Постановою
КМУ № 553 від 23.05.2011р.однією з підстав для
проведення позапланової перевірки є
необхідність проведення перевірки
достовірності даних наведених у
повідомлені та декларації про початок
виконання підготовчих робіт,
повідомленні та декларації про початок
виконання будівельних робіт,
декларації про готовність об'єкта до
експлуатації.

За приписами ч.8 ст.39 Закону України
"Про регулювання містобудівної
діяльності", експлуатація закінчених
будівництвом об'єктів, не прийнятих
(якщо таке прийняття передбачено
законодавством) в експлуатацію,
забороняється.

Як встановлено в ході судового
розгляду, перевіряючими було
встановлено, на зазначеному об'єкті -
нежитловій будівлі під комплексний
медико-діагностичний центр за адресою:
м. Запоріжжя, вул. 40років Радянської
України, 34, будівля (літ. Г-6), замовником
будівництва ТОВ "Лотос-А" в інспекції
державного архітектурно-будівельного
контролю у Запорізькій області було
отримано дозвіл на виконання
будівельних робіт від 11.03.2011р. за № 117-11.

У грудні 2013 року ТОВ "Лотос-А"
зареєстровано декларацію про
готовність об'єкта до експлуатації від
11.12.2013 за № .

На час проведення перевірки
виконувались будівельні роботи з
монтажу гіпсокартонних перегородок по
металевому каркасу, роботи з
внутрішнього опорядження, на всіх
поверхах будівлі.

Тобто, об'єкт "реконструкція нежитлової
будівлі під комплексний
медико-діагностичний центр за адресою:
м. Запоріжжя, вул. 40 років Радянської
України, 34, будівля (літ. Г-6)" вважається
незакінченим будівництвом, що є
фактично наведенням недостовірних
даних у вищезазначеній декларації про
готовність об'єкта до експлуатації.

Твердження позивача про те, що всі
роботи на об'єкті було завершено в
повному обсязі, однак, через
відсутність опалення на об'єкті в
зимовий період частина гіпсокартонних
перегородок втратила свою якість та
підлягала заміні, суд вважає хибним з
огляну на наступне.

Згідно абзацу 3 ч.1 та ч.2 ст.4 Закону
України "Про регулювання містобудівної
діяльності", об'єктами будівництва є
будинки, будівлі, споруди будь-якого
призначення, їх комплекси, лінійні
об'єкти інженерно-транспортної
інфраструктури; суб'єктами будівництва
є органи виконавчої влади, Верховна
Рада Автономної Республіки Крим, Рада
міністрів Автономної Республіки Крим,
органи місцевого самоврядування,
фізичні та юридичні особи.

Вимоги містобудівної документації є
обов'язковими для виконання всіма
суб'єктами містобудування (ч. 2 ст. 5
Закону).

Відповідно до ч.ч.1,2 ст.39 Закону,
прийняття в експлуатацію закінчених
будівництвом об'єктів, що належать до I -
III категорій складності, та об'єктів,
будівництво яких здійснювалося на
підставі будівельного паспорта,
здійснюється шляхом реєстрації
відповідною інспекцією державного
архітектурно-будівельного контролю на
безоплатній основі поданої замовником
декларації про готовність об'єкта до
експлуатації; форма декларації про
готовність об'єкта до експлуатації,
порядок її подання і реєстрації
визначаються Кабінетом Міністрів
України.

Процедура прийняття в експлуатацію
закінчених будівництвом об'єктів
визначається Порядком прийняття в
експлуатацію закінчених будівництвом
об'єктів, затвердженого Постановою
Кабінету Міністрів України № 461 від
13.04.2011.

Загальними положення вказаного
Порядку визначено, що прийняття в
експлуатацію об'єктів, що належать до
І-ІІІ категорії складності, та об'єктів,
будівництво яких здійснено на підставі
будівельного паспорта, проводиться
шляхом реєстрації Державною
архітектурно-будівельною інспекцією
та її територіальними органами
поданої замовником декларації про
готовність об'єкта до експлуатації;
датою прийняття в експлуатацію об'єкта
є дата реєстрації декларації або
видачі сертифікату; експлуатація
об'єктів, не прийнятих в експлуатацію,
забороняється.

Відповідно до п.1 Порядку виконання
будівельних робіт, затвердженого
постановою КМУ від 13.04.2011 №466,
будівельні роботи - роботи з нового
будівництва, реконструкції, технічного
переоснащення діючих підприємств,
реставрації, капітального ремонту.

Згідно із положеннями ДБН А.2.2.-3-2012
"склад та зміст проектної документації
для будівництва", реконструкція -
перебудова ведених в експлуатацію в
установленому порядку об'єктів
будівництва, яка передбачає
удосконалення виробництва, підвищення
його техніко-економічного рівня та
якості продукції, що виготовляється,
поліпшення умов експлуатації та
проживання, якості послуг, зміну
основних техніко-економічних
показників (кількість продукції,
потужність, функціональне призначення,
геометричні розміри тощо.)

В даному випадку позивачем виконано
роботи саме з реконструкції, що
підтверджується і фотоматеріалами,
зробленими перевіряючим в ході
перевірки та долученими до матеріалів
справи.

За приписами абз. а п. 3 ч. 4 ст. 41 Закону
України "Про регулювання містобудівної
діяльності" посадові особи інспекцій
державного архітектурно-будівельного
контролю під час перевірки мають право
видавати обов'язкові для виконання
приписи щодо усунення порушення вимог
законодавства у сфері містобудівної
діяльності, будівельних норм,
державних стандартів і правил.

Зважаючи на викладене вище, суд вважає
правомірним направлення 15.04.2014
позивачу припису № 38, вимогою якого
було зазначити достовірну інформацію
щодо готовності об'єкта до
експлуатації у декларації про
готовність об'єкта до експлуатації від
11.12.2013 за № .

Натомість, постанову № 36 про
накладення на ТОВ "Лотос-А" штрафу за
правопорушення у сфері містобудівної
діяльності, суд вважає неправомірною,
з огляду на таке:

Відповідно до п. 9, п. 12, п. 13 "Порядку
здійснення державного
архітектурно-будівельного контролю",
затвердженого постановою Кабінету
Міністрів України №553 від 23 травня 2011
року державний
архітектурно-будівельний контроль
здійснюється у присутності суб'єктів
містобудування або їх представників,
які будують або збудували об'єкт
будівництва та посадові особи
інспекції під час його здійснення
зобов'язані, зокрема, ознайомлювати
суб'єкта містобудування чи
уповноважену ним особу з результатами
державного архітектурно-будівельного
контролю у строки, передбачені
законодавством.

При цьому, суб'єкт містобудування, щодо
якого здійснюється державний
архітектурно-будівельний контроль, має
право, зокрема, бути присутнім під час
його здійснення, за результатами
перевірки отримувати та
ознайомлюватись з актом перевірки,
подавати свої пояснення, зауваження
або заперечення до акту перевірки.

Згідно із положеннями п. 17, п. 18, п. 19, п. 20,
п. 21, п. 22 "Порядку здійснення державного
архітектурно-будівельного контролю",
затвердженого постановою Кабінету
Міністрів України № 553 від 23 травня 2011
року у разі виявлення порушень вимог
законодавства у сфері містобудівної
діяльності, крім акта перевірки
складається протокол та припис про
усунення порушень.

Акт перевірки підписується посадовою
особою інспекції і суб'єктом
містобудування щодо якого
здійснюється державний
архітектурно-будівельний контроль,
якому надається копія акту та припис, в
разі його винесення, а в разі незгоди з
актом перевірки суб'єкт містобудування
підписує його із зауваженнями, які є
невід'ємною частиною акту.

В разі відмови суб'єкта містобудування,
щодо якого здійснюється державний
архітектурно-будівельний контроль,
підписати акт перевірки та припис,
посадова особа інспекції робить у акті
відповідний запис, а в разі відмови від
отримання акту та припису, вони
надсилаються йому рекомендованим
листом з повідомленням.

Постанова про накладення штрафу у
триденний строк після її прийняття
вручається під розписку суб'єкту
містобудування (керівнику або
уповноваженому представнику суб'єкта
містобудування) або надсилається
рекомендованим листом з повідомленням,
про що робиться запис у справі.

Таким чином, з аналізу зазначених норм
законодавства суд робить висновок, що
державний архітектурно-будівельний
контроль повинен здійснюватись в
присутності суб'єкта містобудування,
який повинен ознайомитись з його
результатами, зокрема, з актом
перевірки, приписом, протоколом, має
право на надання пояснень, документів,
які спростовують порушення,
заперечень, тощо.

Проте, з наданих в судовому засіданні
пояснень представника позивача
вбачається, що представник ТОВ "Лотос-А"
не був присутній при складанні акту
перевірки, не знайомився з протоколами
про порушення у сфері містобудівної
діяльності та не знав про призначення
розгляду справ про порушення у сфері
містобудівної діяльності на 17.04.2014,
оскільки припис № 38 від 15.04.14 про
усунення порушення вимог
законодавства у сфері містобудування
та протокол про правопорушення від
15.04.2014, в якому повідомлялося, що
"розгляд справи про правопорушення у
сфері містобудівної діяльності
відбудеться о 10 год. 00 хв. 17.04.2014 в
приміщенні інспекції державного
архітектурно-будівельного конторою у
Запорізькій області", отримано
останнім 18.04.2014, дані про відмову
представника позивача від підпису на
цих документах не відповідають
дійсності.

Зазначені обставини не спростовані
будь-якими доказами в справі
відповідачем.

Таким чином, суд вважає, що
відповідачем порушений порядок
застосування до позивача штрафних
санкцій, зокрема, його не повідомлено
про складання акту, протоколу про
порушення в сфері містобудівного
законодавства, не запрошено на розгляд
справи про порушення в сфері
містобудівного законодавства, що
позбавило можливості позивача надати
докази та пояснення на спростування
викладених порушень.

Крім того, суд вважає неправомірним
застосування до позивача штрафу згідно
постанови № 36 від 17.04.2014, яка винесена
першим заступником начальника
Інспекції державного
архітектурно-будівельного контролю у
Запорізькій області за відсутності на
такі дії повноважень, виходячи з
наступного.

Відповідно до ст. 3, ст. 4 Закону України
"Про відповідальність за порушення у
сфері містобудівної діяльності" справи
про правопорушення, передбачені цим
Законом, розглядаються центральним
органом виконавчої влади, що реалізує
державну політику з питань державного
архітектурно-будівельного контролю.

Накладати штраф від імені центрального
органу виконавчої влади, що реалізує
державну політику з питань державного
архітектурно-будівельного контролю,
мають право його керівник та
уповноважені ним посадові особи
центрального органу виконавчої влади,
що реалізує державну політику з питань
державного архітектурно-будівельного
контролю.

При цьому, порядок накладання штрафів
за порушення у сфері містобудівної
діяльності визначається Кабінетом
Міністрів України, а постанови про
накладення штрафів за правопорушення у
сфері містобудівної діяльності,
винесені посадовими особами
центрального органу виконавчої влади,
що реалізує державну політику з питань
державного архітектурно-будівельного
контролю, є виконавчими документами і
підлягають виконанню в установленому
законом порядку.

Слід зазначити, що відповідно до
Прикінцевих положень Закону України
№5459-VІ від 16.10.2012, яким було внесено
зміни до повноважень щодо накладення
штрафів за порушення в сфері
містобудівної діяльності виключно
центральним органом виконавчої влади,
що реалізує державну політику з питань
державного архітектурно-будівельного
контролю, Кабінет Міністрів України
протягом трьох місяців з дня набрання
чинності цим Законом, тобто з 18.11.2012,
було зобов'язано привести свої
нормативно-правові акти у
відповідність із цим Законом та
забезпечити перегляд і скасування
міністерствами та іншими центральними
органами виконавчої влади їх
нормативно-правових актів, що
суперечать цьому Закону.

Таким чином, Законом України "Про
відповідальність за порушення у сфері
містобудівної діяльності" передбачена
виключна компетенція центрального
органу виконавчої влади, що реалізує
державну політику з питань державного
архітектурно-будівельного контролю на
накладення штрафів на суб'єктів
містобудування, а всі інші
нормативно-правові акти, які
суперечать цьому Закону повинні бути
приведені у відповідність до його
вимог.

При цьому, в "Порядку накладання
штрафів за порушення у сфері
містобудівної діяльності",
затвердженому 6 квітня 1995 року
Постановою Кабінету Міністрів України
№244 право на застосування штрафних
санкцій належить, в тому числі,
керівникам та заступникам
територіальних органів інспекції ДАБК
України уповноважених керівником
Держархбудінспекції.

Однак, слід зазначити, що відповідно до
ст. 9 КАС України у разі невідповідності
нормативно-правового акта, зокрема,
Конституції України, закону України,
або іншому правовому акту суд
застосовує правовий акт, який має вищу
юридичну силу.

Таким чином, суд вважає, що перший
заступник начальника Інспекції
державного архітектурно-будівельного
контролю у Запорізькій області
відповідно до норм Закону України "Про
відповідальність за порушення у сфері
містобудівної діяльності" не наділений
правом на застосування до позивача
штрафу, а тому постанова № 36 від 17.04.2014 є
неправомірною та підлягає скасуванню.

Частиною 3 ст. 2 КАС України
передбачено, що у справах щодо
оскарження рішень, дій чи
бездіяльності суб'єктів владних
повноважень адміністративні суди
перевіряють, чи прийняті (вчинені)
вони: 1) на підставі, у межах повноважень
та у спосіб, що передбачені
Конституцією та законами України; 2) з
використанням повноваження з метою, з
якою це повноваження надано; 3)
обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх
обставин, що мають значення для
прийняття рішення (вчинення дії); 4)
безсторонньо (неупереджено); 5)
добросовісно; 6) розсудливо; 7) з
дотриманням принципу рівності перед
законом, запобігаючи несправедливій
дискримінації; 8) пропорційно, зокрема з
дотриманням необхідного балансу між
будь-якими несприятливими наслідками
для прав, свобод та інтересів особи і
цілями, на досягнення яких спрямоване
це рішення (дія); 9) з урахуванням права
особи на участь у процесі прийняття
рішення; 10) своєчасно, тобто протягом
розумного строку.

Частиною 1 ст. 11 КАС України
встановлено, що розгляд і вирішення
справ в адміністративних судах
здійснюються на засадах змагальності
сторін та свободи в наданні ними суду
своїх доказів і у доведенні перед судом
їх переконливості.

Згідно із ч. 1 ст. 71 КАС України, кожна
сторона повинна довести ті обставини,
на яких ґрунтуються її вимоги та
заперечення.

Відповідно до ч. 2 ст. 71 КАС України в
адміністративних справах про
протиправність рішень, дій чи
бездіяльності суб'єкта владних
повноважень обов'язок щодо доказування
правомірності свого рішення, дії чи
бездіяльності покладається на
відповідача, якщо він заперечує проти
адміністративного позову.

Враховуючи вище викладене, суд вважає,
що відповідачем не доведена
правомірність направлення позивачу
постанови про накладення штрафу за
правопорушення у сфері містобудівної
діяльності № 36 від 17.04.2014, а тому
позовні вимоги в цій частині суд вважає
доведеними позивачем, обґрунтованими
та такими, що підлягають задоволенню.

В іншій частині позову суд відмовляє,
у зв'язку зі їх необґрунтованістю.

Відповідно до ст. 94 КАС України, якщо
адміністративний позов задоволено
частково, судові витрати, здійснені
позивачем, присуджуються йому
відповідно до задоволених вимог, а
відповідачу - відповідно до тієї
частини вимог, у задоволенні яких
позивачеві відмовлено.

Керуючись ст. ст. 94, 158, 160, 162, 163, 167 КАС
України, суд

ПОСТАНОВИВ:

Адміністративний позов задовольнити
частково.

Визнати протиправною та скасувати
постанову Інспекції державного
архітектурно-будівельного контролю у
Запорізькій області про накладення на
Товариство з обмеженою
відповідальністю "Лотос-А" штрафу за
правопорушення у сфері містобудівної
діяльності № 36 від 17.04.2014.

В іншій частині позову відмовити.

Стягнути з Державного бюджету України
на користь Товариства з обмеженою
відповідальністю "Лотос-А" () судові витрати у розмірі 219,24 грн.
(двісті дев'ятнадцять гривень 24 коп.)

Постанова набирає законної сили після
закінчення строку подання апеляційної
скарги, якщо вона не була подана у
встановлені строки. У разі подання
апеляційної скарги судове рішення,
якщо його не скасовано, набирає
законної сили після повернення
апеляційної скарги, відмови у
відкритті апеляційного провадження
або набрання законної сили рішенням за
наслідками апеляційного провадження.

Постанова може бути оскаржена в
апеляційному порядку до
Дніпропетровського апеляційного
адміністративного суду через
Запорізький окружний адміністративний
суд шляхом подачі в 10-денний строк з дня
її проголошення, а в разі складення
постанови у повному обсязі відповідно
до статті 160 КАС України, або прийняття
постанови у письмовому провадженні - з
дня отримання копії постанови,
апеляційної скарги з подачею її копії
відповідно до кількості осіб, які
беруть участь у справі.

Копія апеляційної скарги одночасно
надсилається особою, яка її подає, до
суду апеляційної інстанції

Постанова в повному обсязі у
відповідності до вимог ст. 160 КАС
України оформлена і підписана 05.09.2014.

Суддя О.М.
Нечипуренко