Справа № 826/11342/14
Суддя: Келеберда В.І.
Дата ухвалення: 2014-09-02 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД міста
Каменєва 8, корпус 1П О С Т А Н О В А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
Окружний адміністративний суд міста
Києва у складі головуючого судді
Келеберди В.І. розглянувши у
письмовому провадженні
адміністративну справу
за позовом Малого приватного
підприємства "Науково-виробничий центр
"Булат" до Інспекції державного
архітектурно-будівельного контролю у
Київській області про скасування
ОБСТАВИНИ СПРАВИ:
Мале приватне підприємство
«Науково-виробничий центр «Булат»
(далі - позивач) звернулось до суду з
позовом до Інспекції державного
архітектурно-будівельного контролю у
Київській області про визнання
протиправною та скасування постанови
від 08.07.2014 №З-0807/6-7/10-34/0807/09/02 про
накладення штрафу за правопорушення у
сфері містобудівної діяльності.
Позовні вимоги обґрунтовані тим, що
висновки про порушення позивачем норм
ст. 31.32 Закону України «Про регулювання
містобудівної діяльності», Закону
України «Про об'єкти підвищеної
небезпеки», п. 11 Постанови Кабінету
Міністрів України від 28.08.2014 №808додаток
М1 ДБН А.2-3-2012 «Склад та зміст проектної
документації на будівництво», а саме:
заниження категорії складності об'єкта
будівництва, які викладені в акті
позапланової перевірки від 20.06.2014 - є
необґрунтованими та спростовуються
наявними матеріалами.
Відповідач - Інспекція державного
архітектурно-будівельного контролю у
Київській області - заперечував проти
задоволення позовних вимог з підстав
викладених у письмових запереченнях,
які долучено до матеріалів справи.
В судовому засіданні відповідно до ч. 6
ст. 128 Кодексу адміністративного
судочинства України ухвалено про
вирішення справи в порядку письмового
Ухвалою від 02.09.2014 визнано поважними
причини пропуску строку звернення до
суду з вказаними вище вимогами.
Розглянувши подані сторонами
документи та матеріали, всебічно і
повно з'ясувавши всі фактичні
обставини, на яких ґрунтується позов,
об'єктивно оцінивши докази, які мають
юридичне значення для розгляду справи
та вирішення спору по суті, Окружний
адміністративний суд міста Києва
Інспекцією державного
архітектурно-будівельного контролю у
Київській області проведено
позапланову перевірку дотримання
вимог законодавства у сфері
містобудівної діяльності, будівельних
норм, державних стандартів і правил ТОВ
«Виробничо-комерційна фірма
«Полігран» на об'єкті «Будівництво
дільниці зі знешкодження промислових
та побутових відходів за адресою:
Київська область, м. Славутич, с. Лісне,
вул. Індустріальна, 1» за результатом
якої складено акт від 20.06.2014 (далі - акт
З акту перевірки вбачається, що
відповідачем встановлено наступне: в
наданій на реєстрацію декларації про
початок виконання будівельних робіт
виявлена недостовірність даних -
категорія складності вказана в
декларації - ІІІ. Відповідно до листа ДП
«Укрдержбудекспертиза» від 17.06.2014
№7/10-1706/2 об'єкт будівництва відноситься
до 5 категорії складності.
Також, відповідачем складено протокол
про правопорушення у сфері
містобудівної діяльності від 20.06.2014 №2
За результатом розгляду справи про
правопорушення у сфері містобудівної
діяльності прийнято постанову про
накладення штрафу за правопорушення у
сфері містобудівної діяльності від
08.07.2014 №3-0807/6-7/10-34/0807/09/02, якою позивача
за порушення норм ст. 31, 32 Закону
України «Про регулювання
містобудівної діяльності», Закону
України «Про об'єкти підвищеної
небезпеки», п. 11 Постанови Кабінету
Міністрів України від 28.08.2014 №808додаток
М1 ДБН А.2-3-2012 «Склад та зміст проектної
документації на будівництво», визнано
винним у вчиненні правопорушення
передбаченого ч. 1 ст. 2 Закону України
«Про відповідальність за
правопорушення у сфері містобудівної
діяльності» та накладено штраф в сумі
Частиною 2 статті 19 Конституції України
встановлено, що органи державної влади
та органи місцевого самоврядування, їх
посадові особи зобов'язані діяти лише
на підставі, в межах повноважень та у
спосіб, що передбачені Конституцією та
Згідно ст.10 Закону України "Про
архітектурну діяльність", для
забезпечення під час забудови
територій, розміщення і будівництва
об'єктів архітектури додержання
суб'єктами архітектурної діяльності
затвердженої містобудівної та іншої
проектної документації, вимог вихідних
даних, а також з метою захисту державою
прав споживачів будівельної продукції
здійснюється в установленому
законодавством порядку державний
архітектурно-будівельний контроль та
Державний архітектурно-будівельний
контроль та нагляд здійснює
центральний орган виконавчої влади, що
реалізує державну політику з питань
державного архітектурно-будівельного
контролю (далі - орган державного
архітектурно-будівельного контролю).
Відповідно до п.6 ч.1 ст.7 Закону України
"Про регулювання містобудівної
діяльності" визначено, що управління у
сфері містобудівної діяльності
здійснюється шляхом контролю за
дотриманням законодавства у сфері
містобудівної діяльності, вимог
будівельних норм, державних стандартів
і правил, положень містобудівної
документації всіх рівнів, вихідних
даних для проектування об'єктів
містобудування (далі - вихідні дані),
проектної документації.
Згідно ч.1,2 ст.41 Закону України "Про
регулювання містобудівної діяльності"
державний архітектурно-будівельний
контроль - сукупність заходів,
спрямованих на дотримання вимог
законодавства у сфері містобудівної
діяльності, будівельних норм,
державних стандартів і правил.
Державний архітектурно-будівельний
контроль здійснюється органами
державного архітектурно-будівельного
контролю в порядку, встановленому
Кабінетом Міністрів України.
Посадові особи органів державного
архітектурно-будівельного контролю
під час перевірки мають право, зокрема,
складати протоколи про вчинення
правопорушень, акти перевірок та
накладати штрафи відповідно до закону;
видавати обов'язкові для виконання
приписи щодо: а) усунення порушення
вимог законодавства у сфері
містобудівної діяльності, будівельних
норм, державних стандартів і правил; б)
зупинення підготовчих та будівельних
робіт, які не відповідають вимогам
законодавства, зокрема будівельних
норм, містобудівним умовам та
обмеженням, затвердженому проекту або
будівельному паспорту забудови
земельної ділянки, виконуються без
повідомлення, реєстрації декларації
про початок їх виконання або дозволу на
виконання будівельних робіт;
забороняти за вмотивованим письмовим
рішенням керівника органу державного
архітектурно-будівельного контролю чи
його заступника експлуатацію
закінчених будівництвом об'єктів, не
прийнятих в експлуатацію (ч.4 ст.41
Закону України "Про регулювання
містобудівної діяльності").

Отже, відповідач наділений
повноваженнями здійснювати державний
архітектурно-будівельний контроль, а
також видавати відповідні приписи та
постанови.

Відповідно до п.2 Порядку здійснення
державного архітектурно-будівельного
контролю (далі - Порядок), затвердженого
Постановою Кабінету Міністрів України
від 23.05.2011 № 553 державний
архітектурно-будівельний контроль
здійснюється за дотриманням, зокрема,
вимог законодавства у сфері
містобудівної діяльності, проектної
документації, будівельних норм,
державних стандартів і правил,
технічних умов, інших нормативних
документів під час виконання
підготовчих і будівельних робіт,
архітектурних, інженерно-технічних і
конструктивних рішень, застосування
будівельної продукції.

Згідно п.5 Порядку, державний
архітектурно-будівельний контроль
здійснюється за територіальним
принципом (у межах областей) у порядку
проведення планових та позапланових
перевірок.

Відповідно до п. 7 Порядку, підставами
для проведення позапланової перевірки,
крім іншого, є, зокрема, необхідність
проведення перевірки достовірності
даних, наведених у повідомленні та
декларації про початок виконання
підготовчих робіт, повідомленні та
декларації про початок виконання
будівельних робіт, декларації про
готовність об'єкта до експлуатації,
протягом трьох місяців з дня подання
зазначених документів.

З матеріалів справи вбачається, що
декларація про початок виконання
будівельних робіт на вказаному вище
об'єкті будівництва зареєстрована
Інспекцією державного
архітектурно-будівельного контролю у
Київській області 16.07.2014.

З огляду на викладене, суд дійшов
висновку, що перевірку проведено за
наявності підстав визначених п. 7
Порядку.

За результатами державного
архітектурно-будівельного контролю
посадовою особою інспекції
складається акт перевірки відповідно
до вимог, установлених Порядком (п.16
Порядку).

У разі виявлення порушень вимог
законодавства у сфері містобудівної
діяльності, крім акта перевірки,
складається протокол разом з приписом
усунення порушення вимог
законодавства у сфері містобудівної
діяльності, будівельних норм,
державних стандартів і правил або
приписом про зупинення підготовчих та
будівельних робіт, які виконуються без
повідомлення, реєстрації декларації
про початок їх виконання або дозволу на
виконання будівельних робіт (п.17
Порядку).

Як зазначено вище відповідачем
складено протокол про правопорушення у
сфері містобудівної діяльності від
20.06.2014 №2 -Л-3-2006/3.

Як зазначено вище, відповідачем
виявлено порушення вимог ст. 31, 32 Закону
України «Про регулювання
містобудівної діяльності», Закону
України «Про об'єкти підвищеної
небезпеки», п. 11 Постанови Кабінету
Міністрів України від 28.08.2014 №808додаток
М1 ДБН А.2-3-2012 «Склад та зміст проектної
документації на будівництво».

Статтею 31 Закону України «Про
регулювання містобудівної діяльності»
визначено, що проектна документація на
будівництво об'єктів розробляється у
порядку, встановленому центральним
органом виконавчої влади, що
забезпечує формування державної
політики у сфері містобудування, з
урахуванням вимог містобудівної
документації та вихідних даних і
дотриманням вимог законодавства,
будівельних норм, державних стандартів
і правил та затверджується замовником.

Затвердження проектної документації
на будівництво об'єктів, що
споруджуються із залученням бюджетних
коштів, коштів державних і комунальних
підприємств, установ та організацій, а
також кредитів, наданих під державні
гарантії, здійснюється у порядку,
визначеному Кабінетом Міністрів
України.

До проектної документації на
будівництво об'єктів, що становлять
підвищену екологічну небезпеку, а
також об'єктів, які підлягають оцінці
впливу на навколишнє природне
середовище у транскордонному
контексті, додаються результати оцінки
впливу на стан навколишнього
природного середовища (матеріали
оцінки та звіти про оцінку і громадське
обговорення). Перелік таких об'єктів та
порядок проведення оцінки
визначаються Кабінетом Міністрів
України.

Експертиза проектів будівництва
проводиться в установленому Кабінетом
Міністрів України порядку експертними
організаціями незалежно від форми
власності, які відповідають критеріям,
визначеним центральним органом
виконавчої влади, що забезпечує
формування державної політики у сфері
містобудування. При цьому до
проведення експертизи залучаються (в
тому числі на підставі
цивільно-правових договорів) експерти
з питань санітарного та
епідеміологічного благополуччя
населення, екології, охорони праці,
енергозбереження, пожежної,
техногенної, ядерної та радіаційної
безпеки, які пройшли професійну
атестацію, що проводилася із
залученням представників відповідних
центральних органів виконавчої влади,
та отримали відповідний
кваліфікаційний сертифікат. Порядок
проведення професійної атестації
таких експертів встановлюється
Кабінетом Міністрів України.

Експертиза проектів будівництва
об'єктів IV і V категорій складності, що
споруджуються за рахунок бюджетних
коштів, коштів державних і комунальних
підприємств, установ та організацій, а
також кредитів, наданих під державні
гарантії, здійснюється експертною
організацією державної форми
власності.

Не підлягають обов'язковій експертизі
проекти будівництва об'єктів I - III
категорій складності.

Обов'язковій експертизі підлягають
проекти будівництва об'єктів, які:

1) належать до IV і V категорій
складності, - щодо додержання
нормативів з питань санітарного та
епідеміологічного благополуччя
населення, екології, охорони праці,
енергозбереження, пожежної,
техногенної, ядерної та радіаційної
безпеки, міцності, надійності,
довговічності будинків і споруд, їх
експлуатаційної безпеки та
інженерного забезпечення;

2) споруджуються на територіях із
складними інженерно-геологічними та
техногенними умовами, - в частині
міцності, надійності та довговічності
будинків і споруд;

3) споруджуються із залученням
бюджетних коштів, коштів державних і
комунальних підприємств, установ та
організацій, а також кредитів, наданих
під державні гарантії, - щодо
кошторисної частини проектної
документації.

За рішенням замовника може проводитися
також експертиза проектів будівництва
інших об'єктів, ніж передбачені у цій
частині або окремих розділів проектної
документації.

Відповідно до ст. 32 Закону України «Про
регулювання містобудівної діяльності»
усі об'єкти будівництва поділяються на
I, II, III, IV і V категорії складності.
Категорія складності об'єкта
будівництва визначається відповідно
до державних будівельних норм та
стандартів на підставі класу наслідків
(відповідальності) такого об'єкта
будівництва. Віднесення об'єкта
будівництва до тієї чи іншої категорії
складності здійснюється проектною
організацією і замовником будівництва.
Порядок віднесення об'єктів до IV і V
категорій складності визначається
Кабінетом Міністрів України.

Судом встановлено, що проектна
документація на об'єкт «Будівництво
дільниці зі знешкодження промислових
та побутових відходів за адресою:
Київська область, м. Славутич, с. Лісне,
вул. Індустріальна, 1» розроблена
позивачем та складність об'єкту
віднесено до ІІІ категорії складності.
Дані відомості засвідчені підписами
проектувальників ГІПа Баранець В.М.,
директора Кривко В.В., та замовника.

Проте, згідно листа Філії ДП
"Укрдержбудекспертиза" у Київській
області від 17.06.2014 вх. № 7/10-1706/2
зазначено, що, оскільки, в робочому
проекті зазначено, що даним проектом
передбачено створення на одному
виробничому майданчику декілька
незалежних технологічних виробництв
по знешкодженню різноманітних
відходів, а саме: технологічної
дільниці по знешкодженню
біоорганічних, медичних, твердих
побутових, твердих, рідких і
пастоподібних промислових відходів, в
т.ч. нафтовмісних, хімічно небезпечних,
містять поліхролбіфеніли в установці
для високотемпературного термічного
знищення (знешкодження) небезпечних
відходів, технологічної дільниці по
знешкодженню рідких відходів в
установці "Вихрь", технологічної
дільниці по знешкодженню
люмінесцентних і ртутних ламп,
технологічної дільниці по
знешкодженню кислот і кислотних
сумішей, то, відповідно до п. 11
Постанови КМУ від 28.08.2013 № 808, даний
об'єкт відноситься до видів діяльності,
що становлять підвищену екологічну
небезпеку, у зв'язку з чим відноситься
до V категорії складності і підлягає
проведенню експертизи за всіма
напрямами.

Суд зазначає, що віднесення об'єкта
будівництва до тієї чи іншої категорії
складності здійснюється проектною
організацією і замовником будівництва.

Разом із тим, відповідні дії може
вчинити і Інспекція державного
архітектурно-будівельного контролю з
метою накладення штрафу за порушення
вимог законодавства при здійсненні
самочинного будівництва.

Аналогічного висновку дійшов Вищий
адміністративний суд України в своїй
ухвалі від 21.01.2014 р. у справі № К/9991/78386/12.
Щодо посилання позивача на лист ДП
«Спеціалізована державна експертна
організація - центральна служба
української державної будівельної
експертизи» ДП «Укрдержекспертиза»
від 09.07.2014, копія якого міститься в
матеріалах справи та з якого
вбачається, що розрахунок визначення
категорії складності та класу
наслідків (відповідальності) об'єкту
будівництва «Дільниця із знешкодження
промислових та побутових відходів в м.
Славутич Київської області, с. Лісне,
вул. Індустріальна» виконаний
відповідно до зміни ДСТУ-Н Б.1.2-16:2003, яка
набрала чинності з 01.07.2014. На підставі
викладеного Центральна служба ДП
«Укрдержбудекспертиза» може
підтвердити, що вказаний об'єкт може
бути віднесено до ІІІ категорії
складності.

Суд зазначає, що вказаний об'єкт може
бути віднесено до ІІІ категорії
складності на підставі зміни ДСТУ-Н
Б.1.2-16:2003, яка набрала чинності з 01.07.2014,
проте проектну документацію було
розроблено до набрання чинності
згадуваним ДСТУ.

З огляду на викладене, лист Філії ДП
"Укрдержбудекспертиза" у Київській
області від 17.06.2014 вх. № 7/10-1706/2, яким
зазначено, що відповідно до п. 11
Постанови КМУ від 28.08.2013 № 808 (чинної на
час складання проектної документації),
даний об'єкт відноситься до видів
діяльності, що становлять підвищену
екологічну небезпеку, у зв'язку з чим
відноситься до V категорії складності і
підлягає проведенню експертизи за
всіма напрямами на думку суду є
належним доказом віднесення вказаного
об'єкту саме до V категорії складності.

Отже, висновок відповідача про
порушення позивачем норм ст. 31, 32 Закону
України «Про регулювання
містобудівної діяльності», Закону
України «Про об'єкти підвищеної
небезпеки», п. 11 Постанови Кабінету
Міністрів України від 28.08.2014 №808додаток
М1 ДБН А.2-3-2012 «Склад та зміст проектної
документації на будівництво» є
обґрунтованим та знайшов
підтвердження під час вирішення
справи.

Як зазначено вище, постановою від 08.07.2014
№3-0807/6-7/10-34/0807/09/02, якою позивача за
порушення норм ст. 31, 32 Закону України
«Про регулювання містобудівної
діяльності», Закону України «Про
об'єкти підвищеної небезпеки», п. 11
Постанови Кабінету Міністрів України
від 28.08.2014 №808додаток М1 ДБН А.2-3-2012
«Склад та зміст проектної документації
на будівництво», визнано винним у
вчиненні правопорушення передбаченого
ч. 1 ст. 2 Закону України «Про
відповідальність за правопорушення у
сфері містобудівної діяльності» та
накладено штраф в сумі 109620 грн.

Відповідно до ст.1 Закону України "Про
відповідальність за правопорушення у
сфері містобудівної діяльності"
правопорушеннями у сфері
містобудівної діяльності є
протиправні діяння (дії чи
бездіяльність) суб'єктів
містобудування - юридичних осіб та
фізичних осіб - підприємців, що
призвели до невиконання або
неналежного виконання вимог,
установлених законодавством,
будівельними нормами, державними
стандартами і правилами.

Вчинення суб'єктами містобудування
правопорушень у сфері містобудівної
діяльності тягне за собою
відповідальність, передбачену цим та
іншими законами України.

Згідно з пч.1 ст. 2 Закону України "Про
відповідальність за правопорушення у
сфері містобудівної діяльності"
суб'єкти містобудування, які
здійснюють проектування об'єктів,
експертизу проектів будівництва,
несуть відповідальність у вигляді
штрафу за передачу замовнику проектної
документації для виконання
будівельних робіт на об'єкті
будівництва, розробленої з порушенням
вимог законодавства, містобудівної
документації, вихідних даних для
проектування об'єктів містобудування,
будівельних норм, державних стандартів
і правил, у тому числі за нестворення
безперешкодного життєвого середовища
для осіб з обмеженими фізичними
можливостями та інших маломобільних
груп населення, незабезпечення
приладами обліку води і теплової
енергії, а також за заниження категорії
складності об'єкта будівництва:
проектна організація - у розмірі
дев'яноста мінімальних заробітних
плат.

Процедуру накладення штрафів за
правопорушення у сфері містобудівної
діяльності, що передбачені Законом
України "Про відповідальність за
правопорушення у сфері містобудівної
діяльності" визначає Порядок
накладення штрафів за правопорушення у
сфері містобудівної діяльності,
затверджений Постановою Кабінету
Міністрів України від 06.04.1995 р. № 244.

Відповідно до п.2,4 зазначеного Порядку
справи про правопорушення у сфері
містобудівної діяльності
розглядаються Держархбудінспекцією та
її територіальними органами.

Підставою для розгляду справи про
правопорушення у сфері містобудівної
діяльності є відповідний протокол,
складений посадовою особою інспекції
за результатами перевірки. Разом з
протоколом складається припис.

Згідно п.6,7 Порядку, питання про
накладення штрафу розглядається в
15-денний строк з дня одержання
протоколу про правопорушення. У разі
потреби справа може розглядатися за
участю представників суб'єкта
містобудування, експертів, інших
причетних до неї осіб.

Рішення про накладення штрафу
оформлюється постановою про
накладення на суб'єкта містобудування
штрафу за правопорушення у сфері
містобудівної діяльності, що є
виконавчим документом і підлягає
виконанню в установленому законом
порядку. У постанові зазначається
розмір штрафу.

Аналіз викладених законодавчих норм та
обставин справи, свідчить про те, що
відповідач, при прийнятті оскарженої
постанови діяв на підставі, в межах
повноважень та у спосіб, що визначені
Законами України Закону України "Про
регулювання містобудівної діяльності"
з дотриманням Порядку здійснення
державного архітектурно-будівельного
контролю, затвердженого Постановою
Кабінету Міністрів України від 23.05.2011 №
553 та Порядку накладення штрафів за
правопорушення у сфері містобудівної
діяльності, затверджений Постановою
Кабінету Міністрів України від 06.04.1995 №
244.

Згідно з ч.3 ст.2 Кодексу
адміністративного судочинства
України, у справах щодо оскарження
рішень, дій чи бездіяльності суб'єктів
владних повноважень адміністративні
суди перевіряють, чи прийняті (вчинені)
вони, зокрема, на підставі, у межах
повноважень та у спосіб, що передбачені
Конституцією та законами України; з
використанням повноваження з метою, з
якою це повноваження надано;
обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх
обставин, що мають значення для
прийняття рішення (вчинення дії);
безсторонньо (неупереджено);
добросовісно; розсудливо; з
дотриманням принципу рівності перед
законом, запобігаючи несправедливій
дискримінації; пропорційно, зокрема з
дотриманням необхідного балансу між
будь-якими несприятливими наслідками
для прав, свобод та інтересів особи і
цілями, на досягнення яких спрямоване
це рішення (дія); з урахуванням права
особи на участь у процесі прийняття
рішення; своєчасно, тобто протягом
розумного строку.

Відповідно до ч.1 ст.9 Кодексу
адміністративного судочинства України
суд при вирішенні справи керується
принципом законності, відповідно до
якого вирішує справи відповідно до
Конституції України та законів
України, а також міжнародних договорів,
згода на обов'язковість яких надана
Верховною Радою України. Суд
застосовує інші нормативно-правові
акти, прийняті відповідним органом на
підставі, у межах повноважень та у
спосіб, передбачені Конституцією та
законами України.

Згідно ч.1, 2 ст.71 Кодексу
адміністративного судочинства України
кожна сторона повинна довести ті
обставини, на яких ґрунтуються її
вимоги та заперечення, крім випадків,
встановлених статтею 72 цього Кодексу. В
адміністративних справах про
протиправність рішень, дій чи
бездіяльності суб'єкта владних
повноважень обов'язок щодо доказування
правомірності свого рішення, дії чи
бездіяльності покладається на
відповідача, якщо він заперечує проти
адміністративного позову.

Відповідачем, як суб'єктом владних
повноважень, доведена правомірність та
обґрунтованість прийнятих ним
оскаржуваних припису та постанови з
урахуванням вимог встановлених ч.2 ст.19
Конституції України та ч.3 ст.2 Кодексу
адміністративного судочинства
України.

За таких обставин, Окружний
адміністративний суд міста Києва за
правилами, встановленими ст.86 Кодексу
адміністративного судочинства
України, перевіривши наявні у справі
докази, вважає заявлені позовні вимоги
необґрунтованими та такими, що не
підлягають задоволенню.

На підставі викладеного та керуючись
ст. ст. 69-71, 94, 160-165, 167, 254 Кодексу
адміністративного судочинства
України, Окружний адміністративний суд
міста Києва, -

ПОСТАНОВИВ:

Відмовити в задоволенні позовних
вимог.

Постанова набирає законної сили в
порядку передбаченому ст.254 Кодексу
адміністративного судочинства України
та може бути оскаржена в апеляційному
порядку повністю або частково за
правилами, встановленими ст.ст.185-187
Кодексу адміністративного судочинства
України, шляхом подання через суд
першої інстанції апеляційної скарги.

Суддя
В.І. Келеберда