Справа № 824/1660/14-а
Суддя: Мельник-Томенко Ж. М.
Дата ухвалення: 2014-08-28 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ВІННИЦЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ
АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Справа № 824/1660/14-а
Головуючий у 1-й інстанції: Брезіна Т.М.
Суддя-доповідач: Мельник-Томенко Ж. М.
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

28 серпня 2014 року

м. Вінниця

Вінницький апеляційний
адміністративний суд у складі колегії:

головуючого-судді: Мельник-Томенко Ж.
М.

суддів: Ватаманюка Р.В. Сторчака В. Ю.

розглянувши в порядку письмового
провадження апеляційну скаргу ОСОБА_2
на постанову Чернівецького окружного
адміністративного суду від 24 червня 2014
року у справі за адміністративним
позовом ОСОБА_2 до Головного управління
Держземагенства у Чернівецькій
області, відділу Держземагенства у
Новоселицькому районі, третя особа, яка
не заявляє самостійних вимог на
предмет спору на стороні відповідача -
Магальська сільська рада про визнання
незаконними дій та зобов'язання
вчинити певні дії, - , -

В С Т А Н О В И В :

У квітні 2014 року ОСОБА_2 звернулась до
суду з позовом до головного управління
Держземагенства у Чернівецькій
області, відділу Держземагенства у
Новоселицькому районі, третьої особи,
яка не заявляє самостійних вимог на
предмет спору на стороні відповідача
Магальської сільської ради про
визнання незаконними дій та
зобов'язання вчинити певні дії.

Постановою Чернівецького окружного
адміністративного суду від 24.06.2014 року
в задоволенні позову відмовлено.

Не погоджуючись з прийнятим рішенням
позивач подав апеляційну скаргу, в якій
просив скасувати постанову суду та
прийняти нову про задоволення позову. В
обґрунтування апеляційної скарги
скаржник вказав, що незастосування
відповідачем понижуючих коефіцієнтів
при наданні витягу здійснено з
порушенням земельного законодавства,
що призвело до необґрунтованого
збільшення нормативно-грошової оцінки
земельної ділянки, з якої обчислюється
розмір орендних платежів позивача та
податкових зобов'язань.

Сторони в судове засідання не з'явились
про дату, час та місце розгляду справи
були повідомлені завчасно та належним
чином.

Відповідач2 надіслав заперечення на
апеляційну скаргу, в якому просив
провести розгляд справи без участі
його представника.

Враховуючи те, що в матеріалах справи
достатньо письмових доказів для
правильного вирішення апеляційної
скарги, а особиста участь сторін в
судовому засіданні - не обов'язкова,
колегія суддів у відповідності до п.п. 1,
2 ч. 1 ст. 197 КАС України визнала можливим
проводити апеляційний розгляд справи в
порядку письмового провадження за
наявними у справі матеріалами.

Заслухавши суддю-доповідача,
перевіривши матеріали справи та доводи
апеляційної скарги, колегія суддів
вважає, що апеляційну скаргу необхідно
залишити без задоволення, а постанову
суду першої інстанції - без змін,
виходячи з наступного.

Як вірно встановлено судом першої
інстанції, 05.09.2006 року між Магальською
сільською радою Новоселицького району
та приватним підприємцем ОСОБА_2 було
укладено договір оренди земельної
ділянки під розміщення пилорами, яка
розташована в АДРЕСА_1, загальною
площею 0,6753 га.

Відповідно до свідоцтва від 03.10.2006 р.
№301 про право власності на нерухоме
майно видане виконавчим комітетом
Магальської сільської ради ПП ОСОБА_2
на нежитлову будівлю-деревообробний
цех, А, 952,10 кв. м.; нежитлова
будівля-адміністративно-побутовий
корпус, Б, 187,40 кв. м. та витяг з реєстру
прав власності на нерухоме майно.

Відділом Держземагентства у
Новоселицькому районі Чернівецької
області від 11.02.2014 року за № 860 було
оформлено витяг з технічної
документації про нормативно грошову
оцінку земельної ділянки комерційного
призначення, яка знаходиться в оренді у
приватного підприємця ОСОБА_2 площею
0,6753 га. Згідно з даним витягом
нормативна грошова оцінка земельної
ділянки площею 0,6753 га, яка розташована
в межах населеного пункту села Остриця
Магальської сільської ради
Новоселицького району Чернівецької
області по вул. Складскій, 3 становить 1
827 017,40 грн. з урахуванням коефіцієнту,
який характеризує функціональне
використання земельної ділянки 2,5.

24.05.2006 р. позивач звернувся з заявою до
директора приватного підприємства
"Вітязь", у якій просив виготовити
проект землеустрою по відведенню
земельної ділянки в оренду під
розміщення пилорами та до заяви надав
ряд документів: витяг з рішення №16/22-с
Магальської сільської ради від 24.03.2005
р., умови відведення земельної ділянки,
акт від 21.04.2004 р. обстеження земельної
ділянки під розміщення пилорами
приватного підприємця ОСОБА_2, висновок
від 26.10.2004 р. №2773 районного відділу
земельних ресурсів на відведення
земельної ділянки в оренду під
розміщення пилорами приватному
підприємцю ОСОБА_2, висновок начальника
державної екологічної інспекції по
Новоселицькому району на відведення
земельної ділянки в оренду під
розміщення пилорами ОСОБА_2, висновок
№568 від 25.07.2005 відділу містобудування
та архітектури на відведення земельної
ділянки в оренду під розміщення
пилорами ОСОБА_2, висновок Головного
державного санітарного лікаря
Новоселицького району на відведення
земельної ділянки в оренду під
розміщення пилорами ОСОБА_2, висновок
№1038 від 31.05.2006 р. Чернівецького
обласного центру з питань культурної
спадщини, викопіювання з плану
землекористування Магальської
сільської ради земельної ділянки
приватного підприємця ОСОБА_2, витяг
від 26.05.2006 р. №1460 з грошової оцінки
земель населеного пункту з цільовим
призначенням земельної ділянки для
обслуговування пилорами-іншого
комерційного призначення.

29.05.2006 року за вихідним реєстраційним №
560 приватним підприємством "Вітязь"
було розроблено проект землеустрою
щодо відведення земельної ділянки в
оренду під розміщення пилорами
приватному підприємцю ОСОБА_2 Згідно
даного проекту землеустрою для
відведення в оренду запропоновано
земельну ділянку площею 0,6753 га. Цільове
призначення землі згідно кадастрового
плану - для комерційного призначення.

Відмовляючи в задоволенні позовних
вимог суд першої інстанції зазначив, що
відповідно до всіх вихідних документів
на вказану земельну, функціональне
призначення земельної ділянки для
якого вона надавалась у оренду - це
комерційне використання. Тому
визначення відповідачем коефіцієнту,
який характеризує функціональне
використання земельної ділянки - 2,5, як
для земель комерційного призначення
узгоджується із вихідними документами
на вказану земельну ділянку, і є
правомірним. При цьому позивачем не
вчинялось дій щодо звернення із заявою
до сільської ради із вимогою змінити
функціональне використання земельної
ділянки із комерційного призначення на
промислове і надати дозвіл на
виготовлення проекту землеустрою
відведення земельної ділянки по зміні
цільового використання цієї земельної
ділянки.

Суд апеляційної інстанції
погоджується з такими висновками суду
першої інстанції враховуючи наступні
обставини.

Так, позивач вважає безпідставним
застосування функціонального
коефіцієнту 2,5, оскільки спірні
земельні ділянки не мають відношення
до земель комерційного використання.
Позивач вважає, що в даному випадку,
повинен бути застосований коефіцієнт
функціонального використання
земельної ділянки - 1,2, відповідно до
таблиці 1.1 Порядку нормативної
грошової оцінки земель
сільськогосподарського призначення та
населених пунктів, затвердженого
наказом Держкомзему України,
Мінагрополітики України,
Мінбудархітектури України,
Української академії аграрних наук
27.01.2006р. N 18/15/21/11, зареєстрований в
Міністерстві юстиції України 5 квітня
2006 р. за N 388/12262, як для земель
промисловості (землі оброблення
деревини та виробництва виробів з
деревини).

У пункті 288.1 статті 288 Податкового
кодексу України визначено, що
підставою для нарахування орендної
плати за земельну ділянку є договір
оренди такої земельної ділянки.

Відповідно до статті 21 Закону України
«Про оренду землі» розмір, форма і
строки внесення орендної плати за
землю встановлюються за згодою сторін
у договорі оренди (крім строків
внесення орендної плати за земельні
ділянки державної та комунальної
власності, які встановлюються
відповідно до Податкового кодексу
України).

Розмір орендної плати, яку повинен
сплачувати позивач, за договором
оренди землі, безпосередньо залежить
від функціонального коефіцієнту
використання та грошової оцінки
земельної ділянки, яка є об'єктом
договору.

Механізм нормативної грошової оцінки
земельних ділянок
сільськогосподарського призначення та
населених пунктів регламентований
Порядком нормативної грошової оцінки
земель сільськогосподарського
призначення та населених пунктів,
затверджений наказом Державного
комітету України по земельних
ресурсах, Міністерства аграрної
політики України, Міністерства
будівництва, архітектури та
житлово-комунального господарства
України, Української академії аграрних
наук від 27.01.2006 року № 18/15/21/11.

Пункт 1.3. Порядку визначає, що
нормативна грошова оцінка земель
використовується для визначення
розміру земельного податку, державного
мита при міні, спадкуванні та даруванні
земельних ділянок згідно із законом,
орендної плати за земельні ділянки
державної та комунальної власності,
втрат сільськогосподарського та
лісогосподарського виробництва, а
також під час розроблення показників
та механізмів економічного
стимулювання раціонального
використання та охорони земель.

Пункт 3.3 Порядку, визначає формулу, за
якою встановлюється нормативна
грошова оцінка одного квадратного
метра земельної ділянки населених
пунктів, вбачається, що вказана оцінка
залежить, зокрема, і від коефіцієнту,
який характеризує функціональне
використання земельної ділянки (під
житлову та громадську забудову, для
промисловості, транспорту тощо).

Відповідно до п. 3.5. Порядку, коефіцієнт,
який характеризує функціональне
використання земельної ділянки (Кф)
(додаток 1, табл. 1.1), ураховує відносну
прибутковість видів економічної
діяльності.

Віднесення земель до категорії земель
за функціональним використанням
провадиться згідно з Інструкцією з
заповнення державної статистичної
звітності з кількісного обліку земель,
затвердженою наказом Держкомстату
України від 05.11.98 N 377, зареєстрованою в
Мін'юсті України 14.12.98 за N 788/3228,
відповідно до видів економічної
діяльності, зазначених у довідках, що
надають юридичним особам органи
державної статистики.

Коефіцієнт функціонального
використання для земельних ділянок
змішаного використання визначається
як середньозважене (за площею) значення
коефіцієнтів функціонального
використання окремих частин земельної
ділянки змішаного використання.
Підставою для виділення частин
земельної ділянки різного
функціонального використання є
виключно затверджені дані
інвентаризації земельної ділянки та
землеустрою.

Відповідно до вихідної
земельно-кадастрової інформації
земельна ділянка площею 0,6753 га в с.
Остриця Новоселицького району за
кадастровим номером :03:003:0041
відносилась до земель запасу,
запроектована для відведення за
цільовим використанням - для
комерційного використання (код 1.11).

Рішенням 4 сесії 5 скликання
Магальської ради Новоселицького
району Чернівецької області №05 від
19.08.2006 р. затверджено проект
землеустрою щодо відведення земельної
ділянки площею 0,6753 га в оренду під
розміщення пилорами приватного
підприємця ОСОБА_2 та надано в оренду
земельну ділянку строком на 10 років.
Відповідно до проекту землеустрою,
затвердженого вказаним рішенням
Магальської сільської ради, земельна
ділянка відноситься до земель
комерційного використання (код 1.11.6).

Отже, доводи позивача про не віднесення
належної земельної ділянки за своїм
цільовим призначенням до земель
комерційного використання, а за своїм
цільовим призначенням земля
відноситься до промисловості (землі
оброблення деревини та виробництва
виробів з деревини) є безпідставними. В
даному випадку не йде мова про
визначену категорії земельної ділянки,
яка визначена ст.19 Земельного кодексу
України.

Крім того, згідно з п.п. 271.1.1. пункту 271.1
статті 271 Податкового кодексу України
встановлено, що базою оподаткування є
нормативна грошова оцінка земельних
ділянок з урахуванням коефіцієнта
індексації, визначеного відповідно до
порядку, встановленого цим розділом.

Законом України «Про оцінку землі»
визначаються правові засади
проведення оцінки земель, професійної
оціночної діяльності у сфері оцінки
земель в Україні. Цей Закон спрямований
на регулювання відносин, пов'язаних з
процесом оцінки земель, забезпечення
проведення оцінки земель, з метою
захисту законних інтересів держави та
інших суб'єктів правовідносин у
питаннях оцінки земель, інформаційного
забезпечення оподаткування та ринку
земель.

Статтями 18, 20, 23 Закону встановлено, що
нормативна грошова оцінка земельних
ділянок проводиться відповідно до
державних стандартів, норм, правил, а
також інших нормативно-правових актів
на землях усіх категорій та форм
власності.

Нормативна грошова оцінка земельних
ділянок проводиться: розташованих у
межах населених пунктів незалежно від
їх цільового призначення - не рідше ніж
один раз на 5 - 7 років; розташованих за
межами населених пунктів земельних
ділянок сільськогосподарського
призначення - не рідше ніж один раз на 5 -
7 років, а несільськогосподарського
призначення - не рідше ніж один раз на 7 -
10 років.

Нормативна грошова оцінка земельних
ділянок проводиться юридичними
особами, які отримали ліцензії на
проведення робіт із землеустрою.

За результатами бонітування ґрунтів,
економічної оцінки земель та
нормативної грошової оцінки земельних
ділянок складається технічна
документація, а за результатами
проведення експертної грошової оцінки
земельних ділянок складається звіт.

Дані про нормативну грошову оцінку
окремої земельної ділянки
оформляються як витяг з технічної
документації з нормативної грошової
оцінки земель.

Розробники технічної документації з
бонітування ґрунтів, економічної
оцінки земель та нормативної грошової
оцінки земельних ділянок, а також
звітів про проведення експертної
грошової оцінки земельних ділянок
зобов'язані безоплатно передавати
копії матеріалів у Державний фонд
документації із землеустрою.

Технічна документація з бонітування
ґрунтів, економічної оцінки земель та
нормативної грошової оцінки земельних
ділянок у межах населених пунктів
затверджується відповідною сільською,
селищною, міською радою.

Технічна документація з бонітування
ґрунтів, економічної оцінки земель та
нормативної грошової оцінки земельних
ділянок, розташованих за межами
населених пунктів, затверджується
районними радами.

Витяг з технічної документації про
нормативну грошову оцінку окремої
земельної ділянки видається
відповідним органом виконавчої влади з
питань земельних ресурсів.

Системний аналіз вказаних норм дає
підстави для висновку, що технічна
документація з нормативної грошової
оцінки земельних ділянок (а отже і
функціональний коефіцієнт окремої
земельної ділянки) затверджується
відповідним органом місцевого
самоврядування, а витяг з технічної
документації з нормативної грошової
оцінки земель видає управління
Держкомзему.

Відтак, суд не може визнати незаконними
дії відповідачів, які полягають у
наданні витягу з технічної
документації про нормативну грошову
оцінку земельної ділянки, оскільки
такий функціональний коефіцієнт
затверджується рішенням відповідного
органу місцевого самоврядування.

У випадку незгоди з функціональним
коефіцієнтом предметом судового
позову повинно стати рішення органу
місцевого самоврядування.

Таким чином, вимоги апелянта - є
безпідставними, а висновки суду першої
інстанції не спростовуються доводами
апеляційної скарги.

Згідно з п. 1 ч. 1 ст. 198, ст. 200 КАС України,
суд апеляційної інстанції залишає
скаргу без задоволення, а постанову
суду - без змін, якщо визнає, що суд
першої інстанції правильно встановив
обставини справи та ухвалив судове
рішення з додержанням норм
матеріального і процесуального права.

З підстав вищенаведеного, колегія
суддів дійшла висновку, що суд першої
інстанції при ухваленні оскаржуваної
постанови вірно встановив фактичні
обставини справи, дослідив наявні
докази, надав їм належну оцінку та
прийняв законне і обґрунтоване
рішення, з дотриманням норм
матеріального і процесуального права,
а тому відсутні підстави для її
скасування.

Керуючись ст.ст. 160, 167, 195, 197, 198, 200, 205, 206,
212, 254 КАС України, суд, -

У Х В А Л И В :

Апеляційну скаргу ОСОБА_2, - залишити
без задоволення, а постанову
Чернівецького окружного
адміністративного суду від 24 червня 2014
року, - без змін.

Ухвала суду набирає законної сили в
порядку та в строки, передбачені ст. ст.
212, 254 КАС України.

Головуючий
Мельник-Томенко Ж. М.

Судді
Ватаманюк Р.В.

Сторчак В. Ю.