Справа № 826/11799/14
Суддя: Келеберда В.І.
Дата ухвалення: 2014-09-01 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

м. Київ

Окружний адміністративний суд міста Києва у складі головуючого судді Келеберди В.І. розглянувши у скороченому провадженні адміністративну справу

за позовом

Головного управління державної служби України з надзвичайних ситуацій у м. Києві

до

Товариства з обмеженою відповідальністю "Будівельний Союз "Моноліт"

про

застосування заходів реагування

ОБСТАВИНИ СПРАВИ:

Позовні вимоги обґрунтовані тим, що відповідачем недотримані вимоги законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки, що створює загрозу життю та здоров’ю людей.

Відповідач - ТОВ «Будівельний союз «Моноліт» - заперечував проти задоволення позовних вимог з підстав викладених у письмових запереченнях, які вмотивовані тим, що на час вирішення справи відповідачем усунено порушення виявлені під час перевірки.

Розглянувши подані документи і матеріали, всебічно та повно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, Окружний адміністративний суд міста Києва, -

ВСТАНОВИВ:

Управлінням запобігання надзвичайним ситуаціям та заходів цивільного захисту у Шевченківському районі ГУ ДСНС України у м. Києві проведено перевірку додержання (виконання) вимог законодавства у сферах пожежної і техногенної безпеки, цивільного захисту, контролю за діяльністю аварійно-рятувальних служб ТОВ «Будівельний союз «Моноліт», за результатом якої складено акт від 25.07.2014 №719 (далі – акт перевірки).

Як вбачається з акту перевірки під час перевірки виявлено наступні порушення: допускається експлуатація тимчасових дільниць електромережі, чим порушено п. 5.1.9 НАПБ А01.001-2004 “Правила пожежної безпеки в Україні” (далі - НАПБ А01.001-2004); електрична проводка прокладена по горючим конструкціям, чим порушено норми п. 5.1.15 НАПБ А01.001-2004; електричні розетки встановлені на горючі основі не ізольовані від неї суцільним негорючим матеріалом, який би виступав за габарити апарату на 1 см з кожного боку, чим порушено норми п. 5.1.27 НАПБ А01.001-2004; з’єднання, відгалуження та окінцювання жил проводів і кабелів в будівлі не виконано за допомогою опресування, зварювання, паяння або затискачів, чим порушено норми п. 5.1.7 НАПБ А01.001-2004; не надані акти виконаних робіт по схованому прокладанню електропроводки та підвісними стелями, чим порушено норми п. 2.3, 5.1.15 НАПБ А01.001-2004; територія підприємства, а також будівлі, споруди, приміщення не в повній мірі забезпечені відповідними знаками безпеки згідно з ГОСТ 12.4.026-76* та ДСТУ ISO 6309:2007 “Протипожежний захист. Знаки безпеки. Форма та колір», чим порушено норми п. 3.8 НАПБ А01.001-2004; приміщення будівлі не забезпечені нормативною кількістю первинних засобів пожежегасіння (вогнегасниками), чим порушено норми п. 6.4.8, 6.4.9 НАПБ А01.001-2004; експлуатація та технічне обслуговування наявних вогнегасників не здійснюється у відповідності до Правил експлуатації вогнегасників, затверджених наказом Міністерства України з питань надзвичайних ситуацій та у справах захисту населення від наслідків Чорнобильської катастрофи від 02.04.2004 №152 та зареєстрованих в Міністерстві юстиції України 29.04.2004 №555/9154 та ДСТУ 4297-2004 «Технічне обслуговування вогнегасників. Загальні технічні вимоги.», чим порушено норми 5.4.18 НАПБ А01.001-2004; не всі вогнегасники опломбовані, мають бірки та маркувальні написи на корпусі, чим порушено норми п. 6.4.19 НАПБ А01.001-2004; приміщення забезпечені несертифікованими вогнегасниками, чим порушено норми п. 2.9 НАПБ А01.001-2004; не всі існуючи вогнегасники не перевірені на масу хімічного складу та не перезаряджені згідно норм заводу-виготовлювача, чим порушено норми п. 6.4.18 НАПБ А01.001-2004; приміщення, в яких розташовуються персональні електронні обчислювальні машини не оснащення переносними вуглекислотними вогнегасниками з розрахунку 2 шт. на кожні 20мІ площі приміщення з урахуванням гранично допустимої концентрації вогнегасної речовини, чим порушено норми п. 7.11.5 НАПБ А01.001-2004; не всі вогнегасники навішені на вертикальні конструкції на висоту не більше 1,5 метру від рівня підлоги до нижнього торця вогнегасників і на відстані від дверей, достатній для її повного відчинення, чим порушено норми п. 6.4.16 НАПБ А01.001-2004; вогнегасники не захищені від попадання прямих сонячних променів ат природних опадів, чим порушено норми п. 6.4.15 НАПБ А01.001-2004; ширина сходів маршу на шляхах евакуації з 2-го поверху менша за 1,2 м., чим порушено норми п. 4.3.1 НАПБ А01.001-2004, п. 9.1.11 ДБН «Громадські будівлі і споруди»; сходи з 2-го поверху не виконані з межею вогнестійкості R60 хвилин, чим порушено норми п. 4.3.1 НАПБ А01.001-2004, табл.. 4 ДБН В.1.1-7-2002 «Пожежна безпека об’єктів будівництва»; двері запасного виходу не забезпечені замками, що легко відкриваються, чим порушено норми п. 4.3.11 НАПБ А01.001-2004; не надані показники (результати іспитів) щодо пожежної безпеки матеріалу підвісних стель та стін на шляхах евакуації (за ГОСТ 12.1.044-89 та за ДСТУ Б В.2.7-70-98), чим порушено норми п. 4.3.11 НАПБ А01.001-2004, п. 9.3.12 ДБН В.2.2.-9-2009 «Громадські будинки та споруди», п. 5.24 В.1.1-7-2002 «Пожежна безпека об’єктів будівництва»; не надані показники (результати іспитів) щодо пожежної безпеки матеріалу покриття підлоги на шляхах евакуації, чим порушено норми п. 4.3.11 НАПБ А01.001-2004, п. 9.3.9 ДБН В.2.2.-9-2009 «Громадські будинки та споруди», п. 5.24 В.1.1-7-2002 «Пожежна безпека об’єктів будівництва»; на вікнах приміщень, де перебувають люди влаштовано глухі грати, чим порушено норми п. 4.2.14 НАПБ А01.001-2004; не всі евакуаційні виходи позначені світловими покажчиками «Вихід» білого кольору на зеленому фоні, підключені до джерела живлення аварійного (евакуаційного) освітлення, чим порушено норми п. 4.3.9 НАПБ А01.001-2004; сходові клітки не обладнані евакуаційним освітленням, чим порушено норми п. 4.3.8 НАПБ А01.001-2004; оформлення дверцят шаф пожежних кранів виконано не згідно ГОСТ 12.4.026-76 «ССБТ. Цветасигнальные и знаки безопасности» т аГОСТ 12.4.009-83, в тому числі після літерного індексу «ПК» не вказано порядковий номер крана та номер телефону для виклику пожежної охорони, чим порушено норми п. 6.3.2.5 НАПБ А01.001-2004; не проведено технічне обслуговування пожежних кранів та перевірку на працездатність шляхом пуску води з реєстрацією результатів у журналі обліку технічного обслуговування (перевірки необхідно виконувати не рідше одного разу на шість місяців), чим порушено норми п. 6.3.2.6 НАПБ А01.001-2004; шафки поденних кранів не мають отворів для провітрювання, не пристосовані для опломбування та візуального огляду їх без розкривання. Чим порушено норми п. 6.3.2.4 НАПБ А01.001-2004; пожежні крани не укомплектовані важелем для полегшення відкривання вентиля, чим порушено норми п. 6.3.2.3 НАПБ А01.001-2004; пожежні рукави не утримуються сухими, складеними в «гармошку» або подвійну скатку, чим порушено норми п. 6.3.2.3 НАПБ А01.001-2004; в шафах пожежних кранів не передбачено місця для зберігання двох вогнегасників, чим порушено норми п. 6.3.2.4 НАПБ А01.001-2004; не всі приміщення обладнані системою автоматичної пожежної сигналізації з виводом сигналу від контрольно-приймального приладу на пульт централізованого спостереження державної пожежної охорони, чим порушено норми п. 6.1.2, 6.1.28 НАПБ А01.001-2004, таблиці В1 п. 5.1 ДБН В.2.5-56-2010 «Інженерне обладнання будинків і споруд Системи протипожежного захисту»; приміщення не обладнані системою оповіщення про пожежу, чим порушено норми п. 6.2.1 НАПБ А01.001-2004, п. 7.19 ДБН В11-7-2002; не надано підтвердження щодо оброблення вогнетривкою сумішшю дерев’яних конструкцій горищних приміщень адміністративного та лабораторного корпусу, чим порушено норми п. 4.2.6 НАПБ А01.001-2004; стаціонарні зовнішні пожежні сходи з 2-го поверху не пофарбовані та утримуються в неналежному стані, чим порушено норми п. 4.2.13 НАПБ А01.001-2004; пожежні щити не доукомплектовані протипожежним інвентарем згідно норм належності, чим порушено норми п. 6.4.11 НАПБ А01.001-2004; територія підприємства захаращена сміттям, горючими відходами виробництва, чим порушено норми п. 4.1.1 НАПБ А01.001-2004; на видному місці не вивішена інструкція про азходи пожежної безпеки, табличка з вказанням осіб, відповідальних за протипожежний стан, та табличка із зазначенням номеру телефону для виклику пожежної охорони, чим порушено норми п. 3.2, 3.4, 3.7, 3.11 НАПБ А01.001-2004; на видних місцях не навішені плани евакуації на випадок виникнення пожежі з виказанням місць розташування первинних засобів пожежегасіння (вогнегасників, пожежних кранів, тощо), джерел відключення електроенергії, чим порушено норми п. 3.5 НАПБ А01.001-2004; наказом не визначено: можливість (місце) паління, застосування відкритого вогню, побутових нагрівальних приладів, порядок відключення від мережі електрообладнання в разі пожежі, порядок огляду і зачинення приміщень після закінчення роботи, порядок організації експлуатації і обслуговування наявних технічних засобів протипожежного захисту (протипожежного водогону, установок пожежної автоматики, вогнегасників, тощо), дії працівників в разі виникнення пожежі, порядок (систему) оповіщення людей про пожежу, відповідальних осіб за пожежну безпеку приміщень, а також за утримання і експлуатацію технічних засобів протипожежного захисту, чим порушено норми п. 3.3, 3.7 НАПБ А01.001-2004; суб’єктом господарювання розпочата робота та експлуатація об’єктів нерухомості без поданої декларації відповідності матеріально-технічної бази суб’єкта господарювання вимогам законодавства з питань пожежної безпеки за наявності позитивного висновку за результатами оцінки (експертизи) протипожежного стану підприємства, об’єкта та приміщень або іншого документу дозвільного характеру, який передбачений чинним законодавством, чим порушено норми п. 2 ст. 57 Кодексу цивільного захисту України, п. 2.8 Постанови Кабінету Міністрів України від 05.06.2013 №440 «Про затвердження Порядку подання і реєстрації декларації відповідності матеріально-технічної бази суб’єкта господарюванням вимогам законодавства з питань пожежної безпеки.

Кодексом цивільного захисту України регулюються відносини, пов'язані із захистом населення, територій, навколишнього природного середовища та майна від надзвичайних ситуацій, реагуванням на них, функціонуванням єдиної державної системи цивільного захисту. Також цей Кодекс визначає повноваження органів державної влади, Ради міністрів Автономної Республіки Крим, органів місцевого самоврядування, права та обов'язки громадян України, іноземців та осіб без громадянства, підприємств, установ та організацій незалежно від форми власності.

Згідно із ч. 3 ст. 55 Кодексу цивільного захисту України забезпечення пожежної безпеки суб'єкта господарювання покладається на власників та керівників таких суб'єктів господарювання.

У відповідності до п. 12 ч. 1 ст. 67 Кодексу до повноважень центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, належить: звернення до адміністративного суду щодо застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення до повного усунення порушень вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки роботи підприємств, окремих виробництв, виробничих дільниць, експлуатації будівель, об'єктів, споруд, цехів, дільниць, а також машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів, зупинення проведення робіт, у тому числі будівельно-монтажних, випуску і реалізації пожежонебезпечної продукції, систем та засобів протипожежного захисту, надання послуг, якщо ці порушення створюють загрозу життю та/або здоров'ю людей.

Частиною 2 ст. 68 Кодексу цивільного захисту України встановлено, що у разі встановлення порушення вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки, що створює загрозу життю та здоров'ю людей, посадові особи центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сферах техногенної та пожежної безпеки, звертаються до адміністративного суду щодо застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення роботи підприємств, окремих виробництв, виробничих дільниць, агрегатів, експлуатації будівель, споруд, окремих приміщень, випуску та реалізації пожежонебезпечної продукції, систем та засобів протипожежного захисту у порядку, встановленому законом.

Згідно ст. 70 Кодексу цивільного захисту України підставою для звернення центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, до адміністративного суду щодо застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення роботи підприємств, об'єктів, окремих виробництв, цехів, дільниць, експлуатації машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів, зокрема, є: недотримання вимог пожежної безпеки, визначених цим Кодексом, іншими нормативно-правовими актами, стандартами, нормами і правилами; порушення вимог пожежної безпеки, передбачених стандартами, нормами і правилами, під час будівництва приміщень, будівель та споруд виробничого призначення.

Згідно зі ст. 1, ч. 5 ст. 4, ч. 1 ст. 5, ч. 1 ст. 6, ч. 7 ст. 7 Закону України "Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності" від 05.04.2007 р. № 877-V, державний нагляд (контроль) - діяльність уповноважених законом центральних органів виконавчої влади, їх територіальних органів, державних колегіальних органів, органів виконавчої влади Автономної Республіки Крим, органів місцевого самоврядування (далі - органи державного нагляду (контролю) в межах повноважень, передбачених законом, щодо виявлення та запобігання порушенням вимог законодавства суб'єктами господарювання та забезпечення інтересів суспільства, зокрема належної якості продукції, робіт та послуг, прийнятного рівня небезпеки для населення, навколишнього природного середовища.

Заходи державного нагляду (контролю) - планові та позапланові заходи, які здійснюються шляхом проведення перевірок, ревізій, оглядів, обстежень та інших дій.

Повне або часткове зупинення виробництва (виготовлення) або реалізації продукції, виконання робіт, надання послуг допускається за постановою адміністративного суду, ухваленою за результатами розгляду позову органу державного нагляду (контролю) щодо застосування заходів реагування. Вжиття інших заходів реагування, передбачених законом, допускається за вмотивованим письмовим рішенням керівника органу державного нагляду (контролю) чи його заступника, а у випадках, передбачених законом, - із наступним підтвердженням обґрунтованості вжиття таких заходів адміністративним судом.

Абз. 3 ч. 1 ст. 6 наведеного Закону встановлено, що підставами для здійснення позапланових заходів є перевірка виконання суб'єктом господарювання приписів, розпоряджень або інших розпорядчих документів щодо усунення порушень вимог законодавства, виданих за результатами проведення планових заходів органом державного нагляду (контролю).

Системний аналіз вказаних норм дає підстави для висновку, що встановлення факту порушення вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки, що створює загрозу життю та здоров'ю людей, та у подальшому може призвести до тяжких наслідків у цій сфері, є достатньою підставою для застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення роботи підприємств, об'єктів, окремих виробництв, цехів, дільниць, експлуатації машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів.

Як зазначено вище, позивачем при проведенні перевірки встановлено, що ТОВ «Будівельний союз «Моноліт» функціонує із порушенням правил та норм пожежної безпеки, про які вказано в акті перевірки, що створює загрозу життю та здоров’ю людей.

З матеріалів справи вбачається, що ТОВ «Будівельний союз «Моноліт» працює чотири особи.

Нормами ДБН В.2.2.9-2009 «Громадські будівлі і споруди», передбачено, що ширина сходових маршів у громадських будинках не повинна перевищувати, як правило, 2,5 м, а також повинна бути не менше 0,9 м - на сходах, що ведуть до приміщення з кількістю осіб, які одночасно перебувають у ньому, до п'яти.

З урахуванням того, що у Товаристві працює чотири особи, дві з яких працюють на другому поверсі, норма, якій повинна відповідати ширина сходів, становить 0,9 м., в акті перевірки відсутнє посилання, що ширина сходів, становить менше 0,9 м, отже твердження позивача про порушення норм ДБН В.2.2.9-2009 «Громадські будівлі і споруди» є необґрунтованим.

Відповідно до п. 4.3.11 НАПБ А.01.001-2004. не допускається: забивати, заварювати, замикати на навісні замки, болтові з'єднання та інші запори, що важко відчиняються зсередини, зовнішні евакуаційні двері будівель.

В акті перевірки не вказано, що двері евакуаційних виходів мають навісні замки, болтові з'єднання чи інші запори, що важко відчиняються зсередини, отже висновок позивача про порушення відповідачем норм п. 4.3.11 НАПБ А.01.001-2004 є необґрунтованим.

Відповідно до п.4.3.9. НАПБ А.01.001-2004 у готелях, театрально-видовищних, лікувальних закладах, приміщеннях інших громадських і допоміжних будівель, де можуть перебувати одночасно більше 100 осіб, у виробничих приміщеннях без природного освітлення за наявності більше 50 працівників (або якщо площа перевищує 150 м ), а також в інших випадках, зазначених у нормативно-правових документах, евакуаційні виходи повинні бути позначені світловими покажчиками з написом "Вихід" білого кольору на зеленому фоні, підключеними до джерела живлення евакуаційного (аварійного) освітлення, або такими, що переключаються на нього автоматично у разі зникнення живлення на їх основних джерелах живлення.

Судом встановлено, що адміністративні приміщення відповідача не призначені для одночасного перебування більше 100 осіб та відсутні виробничі приміщення без природного освітлення.

З огляду на викладене, позивачем безпідставно застосовано до відповідача згадувану норму НАПБ А.01.001-2004.

Згідно із п. 6.3.2.4. НАПБ А.01.001-2004. при виготовленні шаф рекомендується передбачати в них місце для зберігання двох вогнегасників.

Отже, норма п. 6.3.2.4. НАПБ А.01.001-2004 є рекомендаційною, а не обов'язковою нормою, на порушення якої міг би вказати інспектор в акті перевірки.

Відповідно п. 6.1.2. НАПБ А.01.001-2004. будівлі, приміщення та споруди повинні обладнуватися зазначеними установками відповідно до чинних нормативно-правових актів, які в установленому порядку узгоджені з органами державного пожежного нагляду».

Також, п. 6.1.28. передбачено, що за наявності технічної можливості сигнали від приймально-контрольних приладів УПС та АУП слід виводити на пульти централізованого спостереження пожежної охорони.

З матеріалів справи вбачається, що будівлі відповідача збудовані та введені в експлуатацію у 70-80-х роках ДБН В.2.5-56-2010 набули чинності і застосовуються з більш пізнього часу, отже висновок позивача про порушення відповідачем норм п. 6.1.2. НАПБ А.01.001-2004 є необґрунтованим.

Пунктом 6.1.2. НАПБ А.01.001-2004. передбачено, що необхідність обладнання будинків і приміщень системами протидимного захисту та технічними засобами оповіщення про пожежу, вимоги до їхнього улаштування встановлюються будівельними нормами. Норми, на які дано посилання в Акті, затверджені наказом Держбуду України від 03.12. 2002 року № 88 та введені в дію з 01.05.2003 року. При цьому, зазначено, що норми поширюються на нове будівництво, розширення, реконструкцію, технічне переоснащення, реставрацію, капітальний ремонт будинків і приміщень різного призначення.

З огляду на викладене, твердження позивача про порушення відповідачем норм п. 6.1.2. НАПБ А.01.001-2004. є необґрунтованим.

Крім того, правила улаштування, експлуатації та технічного обслуговування систем раннього виявлення надзвичайних ситуацій та оповіщення людей у разі їх виникнення, затверджені наказом Міністерства України з питань надзвичайних ситуацій та у справах захисту населення від наслідків Чорнобильської катастрофи від 15 травня 2006 року №288, визначають вимоги щодо обладнання потенційно небезпечних об'єктів автоматичними системами раннього виявлення загроз надзвичайних ситуацій та тих надзвичайних ситуацій, що сталися, а також системами оповіщення про надзвичайні ситуації працюючого персоналу та населення, яке перебуває в зонах можливого ураження небезпечними чинниками.

Перелік об'єктів, що підлягають обладнанню системами раннього виявлення надзвичайних ситуацій, наведено у додатку до п. 4.1 Правил.

Судом встановлено, що жодне з приміщень, за адресою: вул. Дегтярівська, 17 у м. Києві та належать відповідачу не мають площу покрівлі понад 1000 кв.м.

Відповідно до п. 6.4.11. НАПБ А.01.001-2004. передбачено, що «Для розміщення первинних засобів пожежогасіння у виробничих, складських, допоміжних приміщеннях, будівлях, спорудах, а також; на території підприємств, як правило, повинні встановлюватися спеціальні пожежні щити (стенди). На пожежних щитах (стендах) повинні розміщуватися ті первинні засоби гасіння пожежі, які можуть застосовуватися в даному приміщенні, споруді, установці.

З матеріалів справи вбачається, що відповідачем експлуатуються лише адміністративні приміщення, отже висновок позивача про порушення відповідачем норм п. 6.4.11. НАПБ А.01.001-2004 є необґрунтованим.

Також, відповідачем надано докази усунення інших порушень, про які викладено в акті перевірки, а саме: тимчасові дільниці електромережі відсутні; відсутня електрична, проводка прокладена по горючим конструкціям; електричні розетки, встановлені на горючій основі, ізольовані від неї суцільним негорючим матеріалом, який виступає за габарити апарату на 3 см з кожного боку; надано копії актів робіт по схованому прокладанню електропроводки за підвісними стелями; закуплено та встановлено знаки безпеки згідно з ГОСТ 12.4.026-76* та ДСТУ 180 6309:2007; закуплено та встановлено нові сертифіковані вогнегасники, опломбовані, що мають бірки та маркувальні написи на корпусі; оформлення дверцят шаф пожежних кранів виконано згідно вимог ГОСТ, в т.ч. після літерного індексу «ПК» зазначено порядковий номер крана та номер телефону для виклику пожежної охорони; придбано та встановлено новий пожежний кран; надано копію акту перевірки стану вогнезахисної обробки; пофарбовано сходи та очищено територію навколо сходів; видано наказ від 29.07.2014 №01/29072014, яким визначено: можливість (місце) паління, застосування відкритого вогню, побутових нагрівальних приладів, порядок відключення від мережі електрообладнання в разі пожежі, порядок огляду і зачинення приміщень після закінчення роботи, порядок організації експлуатації і обслуговування наявних технічних засобів протипожежного захисту (протипожежного водогону, установок пожежної автоматики, вогнегасників, тощо), дії працівників в разі виникнення пожежі, порядок (систему) оповіщення людей про пожежу, відповідальних осіб за пожежну безпеку приміщень, а також за утримання і експлуатацію технічних засобів протипожежного захисту.

Положеннями частини 2 статті 51 та частини 5 статті 55 Кодексу цивільного захисту України забезпечення пожежної та техногенної безпеки суб'єкта господарювання покладено на власників та керівників таких суб'єктів господарювання.

Відповідно до положень статей 4-7 Закону України “Про пожежну безпеку” Правила пожежної безпеки в Україні є обов'язковими для виконання всіма центральними і місцевими органами виконавчої влади, органами місцевого самоврядування, підприємствами, установами, організаціями (незалежно від виду їх діяльності та форм власності), посадовими особами та громадянами.

Відповідно до положень ч. 1 статті 69 КАС України, доказами в адміністративному судочинстві є будь-які фактичні дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин, що обґрунтовують вимоги і заперечення осіб, які беруть участь у справі, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці данні встановлюються судом на підставі пояснень сторін, третіх осіб та їхніх представників, показань свідків, письмових і речових доказів та висновків експертів.

Згідно положень статті 86 КАС України, суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об'єктивному дослідженні. Ніякі докази не мають для суду наперед встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв'язок доказів у їх сукупності.

Відповідач надав суду належні докази, на підтвердження усунення порушень, викладених в акті перевірки, а відтак суді дійшов висновку про відсутність підстав для задоволення позовних вимог.

Керуючись положеннями статей 2, 7, 69-71, 160-163, 183-2, 254, 256 Кодексу адміністративного судочинства України, Окружний адміністративний суд міста Києва, -

ПОСТАНОВИВ:

Відмовити в задоволенні позовних вимог.

Постанова, прийнята у скороченому провадженні, крім випадків її оскарження в апеляційному порядку, є остаточною відповідно до статті 183-2 Кодексу адміністративного судочинства України, та підлягає негайному виконанню.

Постанова за результатами скороченого провадження може бути оскаржена сторонами в апеляційному порядку. Постанова може бути оскаржена в апеляційному порядку також іншими особами у зв'язку з тим, що суд вирішив питання про їхні права, свободи, інтереси чи обов'язки. Строк для подання апеляційної скарги стороною або іншою особою, яка брала участь у справі, обчислюється з моменту отримання копії постанови.

Суддя В.І. Келеберда