Справа № 826/11006/14
Суддя: Келеберда В.І.
Дата ухвалення: 2014-08-28 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

м. Київ

Окружний адміністративний суд міста Києва у складі головуючого судді Келеберди В.І. при секретарі судового засідання Віруцькій О.В. розглянувши у відкритому судовому засіданні адміністративну справу

за позовом

Товариства з обмеженою відповідальністю "Юкон"

до

Інспекції Державного архітектурно-будівельного контролю у м. Києві

про

скасування постанов

ОБСТАВИНИ СПРАВИ:

Товариство з обмеженою відповідальністю «Юкон» звернулось до суду з позовом до Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю у м. Києві про визнання незаконними та скасування постанов від 16.05.2014 №161/13 та №162/13.

В обґрунтування позовних вимог позивач зазначає, що постановою від 16.05.2013 №162/13 на позивач накладено штраф за невиконання припису, який був адресований не позивача, а орендарю приміщення, отже, на думку позивача, така постанова є протиправною та підлягає скасуванню. Постанова №161/13 від 16.05.2013 на думку позивача є протиправною, оскільки приміщення, де проводилась перевірка здано позивачем в оренду ТОВ «Таверна», позивач жодних будівельних робіт у приміщенні не проводив.

Відповідач - Інспекція державного архітектурно-будівельного контролю у м. Києві – заперечував проти задоволення позовних вимог з підстав викладених у письмових запереченнях, які долучено до матеріалів справи.

Розглянувши подані сторонами документи і матеріали, заслухавши пояснення представників сторін, всебічно і повно з'ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, об'єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, Окружний адміністративний суд м. Києва,

ВСТАНОВИВ:

Інспекцією державного архітектурно-будівельного контролю у м. Києві проведено позапланову перевірку дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил, за результатом якої складено акт від 20.02.2013.

З акту перевірки вбачається, що відповідачем встановлено порушення вимог містобудівного законодавства, а саме: експлуатація після реконструкції нежитлових приміщень на першому, другому та підвальному поверхах житлового будинку під заклад громадського харчування з влаштуванням одноповерхової прибудови без прийняття в експлуатацію закінченого будівництвом об’єкту у встановленому законодавством порядку, чим порушено ч. 8 ст. 39 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності»

Також, Інспекцією державного архітектурно-будівельного контролю у м. Києві було складено припис від 20.02.2013, яким ТОВ «Юкон» заборонено експлуатацію приміщень закладу громадського харчування на вул. Набережно-Хрещатинська 15-17 (літ А) у Подільському районі м. Києва та надано строк на усунення порушень у термін до 19.04.2013.

Аналогічний припис було винесено у відношенні ТОВ «Таверна», яке є орендарем вказаного приміщення.

В подальшому, відповідачем проведено позапланову перевірку виконання вимог припису від 20.02.2013, за результатом якої складено акт від 25.04.2014, з якого вбачається, що під час перевірки встановлено, що вимоги припису від 20.02.2013 позивачем не виконано.

Також, відповідачем складено протокол про правопорушення у сфері містобудівної діяльності від 07.05.2013 та припис від 07.05.2013, яким позивача зобов’язано усунути правопорушення шляхом знесення самовільно збудованої прибудови та приведення нежитлових приміщень до попереднього стану у відповідність до технічної документації будинку в термін до 25.06.2013.

За результатом розгляду матеріалів справи про правопорушення у сфері містобудівної діяльності відповідачем винесено постанови про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності від 16.05.2014:

- №162/13, якою за невиконання припису від 20.02.2014, що є порушенням норм п. 3 ч. 4 ст. 34 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» позивача визнано винним у вчиненні правопорушення, передбаченого абз 2 п. 1 ч. 6 ст. 2 Закону України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності» та накладено штраф у сумі 11 470 грн.,

- №161/13, якою за порушення позивачем норм ч. 8 ст. 39 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» позивача визнано винним у вчиненні правопорушення, передбаченого абз 4 п. 6 ч. 2 ст. 2 Закону України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності» та накладено штраф у сумі 103 230 грн.

Частиною 2 статті 19 Конституції України встановлено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов’язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Згідно ст.10 Закону України "Про архітектурну діяльність", для забезпечення під час забудови територій, розміщення і будівництва об’єктів архітектури додержання суб’єктами архітектурної діяльності затвердженої містобудівної та іншої проектної документації, вимог вихідних даних, а також з метою захисту державою прав споживачів будівельної продукції здійснюється в установленому законодавством порядку державний архітектурно-будівельний контроль та нагляд.

Державний архітектурно-будівельний контроль та нагляд здійснює центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю (далі – орган державного архітектурно-будівельного контролю).

Відповідно до п.6 ч.1 ст.7 Закону України “Про регулювання містобудівної діяльності” визначено, що управління у сфері містобудівної діяльності здійснюється шляхом контролю за дотриманням законодавства у сфері містобудівної діяльності, вимог будівельних норм, державних стандартів і правил, положень містобудівної документації всіх рівнів, вихідних даних для проектування об’єктів містобудування (далі – вихідні дані), проектної документації.

Згідно ч.1,2 ст.41 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" державний архітектурно-будівельний контроль - сукупність заходів, спрямованих на дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил.

Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

Посадові особи органів державного архітектурно-будівельного контролю під час перевірки мають право, зокрема, складати протоколи про вчинення правопорушень, акти перевірок та накладати штрафи відповідно до закону; видавати обов’язкові для виконання приписи щодо: а) усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил; б) зупинення підготовчих та будівельних робіт, які не відповідають вимогам законодавства, зокрема будівельних норм, містобудівним умовам та обмеженням, затвердженому проекту або будівельному паспорту забудови земельної ділянки, виконуються без повідомлення, реєстрації декларації про початок їх виконання або дозволу на виконання будівельних робіт; забороняти за вмотивованим письмовим рішенням керівника органу державного архітектурно-будівельного контролю чи його заступника експлуатацію закінчених будівництвом об’єктів, не прийнятих в експлуатацію (ч.4 ст.41 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності").

Отже, відповідач наділений повноваженнями здійснювати державний архітектурно-будівельний контроль, а також видавати відповідні приписи та постанови.

Як зазначено вище, відповідачем виявлено порушення вимог ч. 8 ст. 39 Закону України “Про регулювання містобудівної діяльності”.

Згідно з ч. 1, 8 ст. 39 згадуваного Закону прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об'єктів, що належать до I - III категорій складності, та об'єктів, будівництво яких здійснювалося на підставі будівельного паспорта, здійснюється шляхом реєстрації органом державного архітектурно-будівельного контролю на безоплатній основі поданої замовником декларації про готовність об'єкта до експлуатації.

Експлуатація закінчених будівництвом об'єктів, не прийнятих (якщо таке прийняття передбачено законодавством) в експлуатацію, забороняється.

Як зазначено вище, перевіркою встановлено, що експлуатацію після реконструкції нежитлових приміщень на першому, другому та підвальному поверхах житлового будинку під заклад громадського харчування з влаштуванням одноповерхової прибудови без прийняття в експлуатацію закінченого будівництвом об’єкту у встановленому законодавством. Вказані приміщення на праві приватної власності належать ТОВ «Юкон» та експлуатуються ТОВ «Таверна» (на праві договору оренди) під заклад громадського харчування. Категорія складності об’єкта – ІІІ на підставі класу наслідків такого об’єкта будівництва відповідно до ДБН А.2.2-3:2012 «Склад та зміст проектної документації на будівництво», ДБН В.1.2-14:2009 «Загальні принципи забезпечення надійності та конструктивної безпеки будівель, споруд, будівельних конструкцій та основ».

Доказу прийняття вказаної будівлі до експлуатації позивачем суду не надано, з огляду на викладене, висновок відповідача про порушення позивачем норм ч. 8 ст. 39 Закону України “Про регулювання містобудівної діяльності” є обґрунтованим та знайшов підтвердження під час вирішення справи.

Також, під час перевірки відповідачем встановлено порушенням норм ч. 4 ст. 41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», а саме: не виконання вимог припису від 20.02.2013.

Відповідно до ч. 4 ст. 41 Закону України “Про регулювання містобудівної діяльності” посадові особи органів державного архітектурно-будівельного контролю під час перевірки мають право: видавати обов'язкові для виконання приписи щодо: а) усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил; б) зупинення підготовчих та будівельних робіт, які не відповідають вимогам законодавства, зокрема будівельних норм, містобудівним умовам та обмеженням, затвердженому проекту або будівельному паспорту забудови земельної ділянки, виконуються без повідомлення, реєстрації декларації про початок їх виконання або дозволу на виконання будівельних робіт.

Як зазначено вище, відповідачем 20.02.2013 винесено припис, яким ТОВ «Юкон» заборонено експлуатацію приміщень закладу громадського харчування на вул. Набережно-Хрещатинська 15-17 (літ А) у Подільському районі м. Києва та надано строк на усунення порушень у термін до 19.04.2013.

З матеріалів справи вбачається, що припис від 20.02.2013 було направлено на адресу позивача поштовим відправленням, яке повернулось не вручене з відміткою поштового відділення «за закінченням терміну зберігання».

Оскільки припис не вручено позивачу з незалежних від відповідача причин, суд вважає, що позивач був належним чином повідомний про наявність припису від 20.02.2013.

Відповідно до п.2 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю (далі - Порядок), затвердженого Постановою Кабінету Міністрів України від 23.05.2011 № 553 державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється за дотриманням, зокрема, вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, проектної документації, будівельних норм, державних стандартів і правил, технічних умов, інших нормативних документів під час виконання підготовчих і будівельних робіт, архітектурних, інженерно-технічних і конструктивних рішень, застосування будівельної продукції.

Згідно п.5 Порядку, державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється за територіальним принципом (у межах областей) у порядку проведення планових та позапланових перевірок.

Відповідно до п. 7 Порядку, підставами для проведення позапланової перевірки, крім іншого, є, зокрема, перевірка виконання суб'єктом містобудівної діяльності вимог приписів інспекцій.

За результатами державного архітектурно-будівельного контролю посадовою особою інспекції складається акт перевірки відповідно до вимог, установлених Порядком (п.16 Порядку).

У разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, крім акта перевірки, складається протокол разом з приписом усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил або приписом про зупинення підготовчих та будівельних робіт, які виконуються без повідомлення, реєстрації декларації про початок їх виконання або дозволу на виконання будівельних робіт (п.17 Порядку).

Припис складається у двох примірниках. Один примірник припису залишається в інспекції, а інший надається суб'єкту містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль. Припис підписується посадовою особою інспекції, яка провела перевірку. (п. 19 Порядку). Протокол протягом трьох днів після його складення та всі матеріали перевірки подаються керівникові відповідної інспекції або його заступникові для винесення постанови про накладення штрафу, передбаченої законодавством України (п.20 Порядку).

Якщо суб’єкт містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, не погоджується з актом перевірки, він підписує його із зауваженнями, які є невід’ємною частиною такого акта (п.21 Порядку).

Як зазначено вище, відповідачем складено протокол про правопорушення у сфері містобудівної діяльності від 07.05.2013 та припис від 07.05.2013, яким позивача зобов’язано усунути правопорушення шляхом знесення самовільно збудованої прибудови та приведення нежитлових приміщень до попереднього стану у відповідність до технічної документації будинку в термін до 25.06.2013.

Постанова про накладення штрафу складається у трьох примірниках. Перший примірник постанови у триденний строк після її прийняття вручається під розписку суб’єкту містобудування (керівнику або уповноваженому представнику суб’єкта містобудування) або надсилається рекомендованим листом з повідомленням, про що робиться запис у справі. Два примірники залишаються в інспекції, яка наклала штраф (п.22 Порядку).

Як зазначено вище, за результатом розгляду матеріалів справи про правопорушення у сфері містобудівної діяльності відповідачем винесено оскаржені постанови, яки направлено на адресу позивача поштовим відправленням.

Згідно з абз 3 п. 6 ч. 2 ст. 2 Закону України "Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності" суб'єкти містобудування, які є замовниками будівництва об'єктів (у разі провадження містобудівної діяльності), або ті, що виконують функції замовника і підрядника одночасно, несуть відповідальність у вигляді штрафу за такі правопорушення: експлуатація або використання об'єктів будівництва, не прийнятих в експлуатацію, а також наведення недостовірних даних у декларації про готовність об'єкта до експлуатації чи акті готовності об'єкта до експлуатації: об'єктів III категорії складності - у розмірі дев'яноста мінімальних заробітних плат.

Також, згідно з абз 2 п. 1 ч. 6 ст. 2 Закону України "Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності" суб'єкти містобудування несуть відповідальність у вигляді штрафу за такі правопорушення: невиконання приписів центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю, щодо: усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил - у розмірі десяти мінімальних заробітних плат.

Судом встановлено, що оскарженими постановами на позивача накладено штраф у розмірі визначеному згадуваними нормами Закону України "Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності".

Аналіз викладених законодавчих норм та обставин справи, свідчить про те, що відповідач, при прийнятті оскаржуваних постанов, діяв на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією України та Законами України.

Згідно з ч.3 ст.2 Кодексу адміністративного судочинства України, у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб’єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони, зокрема, на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України; з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); безсторонньо (неупереджено); добросовісно; розсудливо; з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи несправедливій дискримінації; пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Відповідно до ч.1 ст.9 Кодексу адміністративного судочинства України суд при вирішенні справи керується принципом законності, відповідно до якого вирішує справи відповідно до Конституції України та законів України, а також міжнародних договорів, згода на обов’язковість яких надана Верховною Радою України. Суд застосовує інші нормативно-правові акти, прийняті відповідним органом на підставі, у межах повноважень та у спосіб, передбачені Конституцією та законами України.

Згідно ч.1, 2 ст.71 Кодексу адміністративного судочинства України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 72 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб’єкта владних повноважень обов’язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача, якщо він заперечує проти адміністративного позову.

Відповідачем, як суб’єктом владних повноважень, доведена правомірність та обґрунтованість прийнятих ним оскаржуваних припису та постанови з урахуванням вимог встановлених ч.2 ст.19 Конституції України та ч.3 ст.2 Кодексу адміністративного судочинства України.

За таких обставин, Окружний адміністративний суд міста Києва за правилами, встановленими ст.86 Кодексу адміністративного судочинства України, перевіривши наявні у справі докази, вважає заявлені позовні вимоги необґрунтованими та такими, що не підлягають задоволенню.

На підставі викладеного та керуючись ст. ст. 69-71, 94, 160-165, 167, 254 Кодексу адміністративного судочинства України, Окружний адміністративний суд міста Києва, -

ПОСТАНОВИВ:

Відмовити в задоволенні позовних вимог.

Постанова набирає законної сили в порядку передбаченому ст.254 Кодексу адміністративного судочинства України та може бути оскаржена в апеляційному порядку повністю або частково за правилами, встановленими ст.ст.185-187 Кодексу адміністративного судочинства України, шляхом подання через суд першої інстанції апеляційної скарги.

Суддя В.І. Келеберда

Повний текст постанови виготовлено 03.09.2014