Справа № 806/3012/14
Суддя: Літвин Олексій Терентійович
Дата ухвалення: 2014-09-02 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ЖИТОМИРСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ
АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
П О С Т А Н О В А

і м е н е м У к р а ї н и

02 вересня 2014 р.
м.
Житомир

справа № 806/3012/14

категорія
6.1

Житомирський окружний
адміністративний суд у складі:

головуючого судді Літвина О. Т.,

за участю
секретаря Стралківської К.П.,

розглянувши у відкритому судовому
засіданні у м. Житомирі
адміністративну справу за позовом
Приватного підприємства "Архі-Тектор"
до Інспекції державного
архітектурно-будівельного контролю у
Житомирській області про визнання
дій незаконними та скасування
постанови,-

встановив:

У липні 2013 Приватне підприємство
"Архі-Тектор" звернулося до
адміністративного суду з позовною
заявою в якій, з урахування уточнених
вимог, просило визнати протиправними
дії Інспекції державного архітектурно
- будівельного контролю у Житомирській
області стосовно проведення
позапланової перевірки, складання
протоколу про вчинення правопорушення
і накладення штрафу за правопорушення
у сфері містобудівної діяльності;
визнати протиправною та скасувати
прийняту Інспекцією державного
архітектурно-будівельного контролю у
Житомирській області постанову № 42/9-ю
від 18 червня 2014 року про накладення
штрафу на ПП «Архі-тектор» за
правопорушення у сфері містобудівної
діяльності у розмірі дев'яноста
мінімальних заробітних плат - 109620грн.

В обґрунтування позову позивач
посилається на те, що за результатами
перевірки, проведеної відповідачем у
період з 28 травня по 04 червня 2014 року,
було складено акт від 04 червня 2014 року,
протокол про правопорушення у сфері
містобудівної діяльності, припис від 04
червня 2014 року про усунення порушень,
зокрема внести зміни в проектну
документацію, передбачити
безперешкодний і зручний доступ
маломобільних груп населення до 04
липня 2014 року. На підставі зазначених у
акті порушень, постановою в.о.
начальника Інспекції державного
архітектурно-будівельного контролю у
Житомирській області від 18 червня 2014
року на позивача накладено штраф у
розмірі 109620 грн. Позивач вказує на те,
що є автором і розробником проектної
документації на об'єкті "Реконструкція
частини жилого будинку під офісні
приміщення АДРЕСА_1". Вказані
приміщення не відносяться до
громадських споруд, а є офісним
адміністративним приміщенням
ветеринарної аптеки. Вхід до аптеки
окремий і не проходить через офісне
приміщення, а тому необхідності
передбачати у проектній документації
створення безперешкодного життєвого
середовища для осіб з обмеженими
фізичними можливостями та інших
маломобільних груп населення, як
зазначає відповідач, не було.

Крім того, зазначає, що проектна
документація розроблялась відповідно
до завдання замовника, яке є
обов'язковим для проектної
організації. Завданням замовника не
передбачалось облаштування сходових
площадок і пандусів, оскільки
відвідування інвалідами та іншими
маломобільними групами населення
офісних приміщень не передбачалося.
Вказує, що завдання на проектування
були затверджені 01 червня 2012 року, а
Містобудівні умови і обмеження №2/13
прийняті 12 березня 2013 року. Крім того,
вважає, що посадові особи інспекції
архітектурно-будівельного контролю не
наділені повноваженнями проводити
позапланові перевірки об'єктів ІІ
категорії складності.

Посилаючись на зазначені обставини, не
погоджуючись з винесеною постановою,
позивач вважає її такою, що винесена з
порушенням вимог чинного
законодавства України, протиправною,
безпідставною та такою, що підлягає
скасуванню у повному обсязі.

Представники позивача в судовому
засіданні позовні вимоги підтримали та
просили задовольнити в повному обсязі,
з підстав, викладених у позовній заяві
та письмових доказів долучених до неї.

Представник відповідача в судовому
засіданні позовні вимоги не визнала,
надала письмові заперечення,
посилаючись на які, просила відмовити в
задоволенні позовних вимог.

Розглянувши подані позивачем та
відповідачем документи і матеріали,
заслухавши пояснення представників
сторін та з'ясувавши всі фактичні
обставини, на яких ґрунтується позов,
оцінивши докази, які мають значення для
розгляду справи і вирішення спору по
суті, суд приходить до висновку що
позов не підлягає задоволенню
виходячи з наступного.

Судом встановлено, що на підставі
декларації про готовність об'єкта до
експлуатації на об'єкт будівництва:
«Реконструкція частини житлового
будинку під офісні приміщення по
АДРЕСА_1» від 20 травня 2014 року, наказу
Інспекції державного архітектурно -
будівельного контролю у Житомирській
області від 28 травня 2014 року №272-ОД та
направлення на здійснення
позапланової перевірки від 28 травня 2014
року № 55/13 посадовими особами
Інспекції у період з 29 травня 2014 року по
04 червня 2014 року проведено позапланову
перевірку з дотримання вимог
законодавства у сфері містобудівної
діяльності, державних будівельних
норм, стандартів і правил на вказаний
об'єкт будівництва (а.с. 88-91).

За результатами перевірки складені акт
перевірки від 04 червня 2014 року,
протокол про правопорушення у сфері
містобудівної діяльності, припис №20
від 04 червня 2014 року про усунення
порушень вимог законодавства у сфері
містобудівної діяльності, державних
будівель норм, стандартів і
правил(а.с.11-15).

18 червня 2014 року відповідачем в особі
в.о. начальника ІДАБК у Житомирській
області Кондратюка С.М. на підставі
вищезазначених документів винесено
постанову №42/9-ю про накладення штрафу
на Приватне підприємство "Архі-Тектор"
за вчинення правопорушення у сфері
містобудівної діяльності,
передбаченого ч.1 ст.2 Закону України
"Про відповідальність за
правопорушення у сфері містобудівної
діяльності" у розмірі 109620грн.(а.с.16-17).

Згідно із частинами 1, 2, 3 статті 41
Закону України "Про регулювання
містобудівної діяльності", державний
архітектурно-будівельний контроль - це
сукупність заходів, спрямованих на
дотримання вимог законодавства у сфері
містобудівної діяльності, державних
будівельних норм, стандартів і правил
під час виконання підготовчих і
будівельних робіт.

Державний архітектурно-будівельний
контроль здійснюється за
територіальним принципом (у межах
областей) у порядку проведення
планових та позапланових перевірок.

Однією із підстав проведення
позапланової перевірки, згідно
постанови Кабінету Міністрів України
№ 553 від 23 травня 2011 року «Про
затвердження Порядку здійснення
державного архітектурно-будівельного
контролю» (далі - Порядок) є
необхідність проведення перевірки
достовірності даних, наведеній у
декларації про готовність об'єкта
до експлуатації, протягом трьох
місяців з дня подання зазначених
документів.

Згідно із пунктами 3 та 5 Порядку
державний архітектурно-будівельний
контроль здійснюється посадовими
особами інспекцій відповідно до їх
посадових інструкцій та
функціональних повноважень. Державний
архітектурно-будівельний контроль
здійснюється за територіальним
принципом (у межах областей) у порядку
проведення планових та позапланових
перевірок.

Відповідно до статті 41 Закону України
«Про регулювання містобудівної
діяльності», Порядку, під час
проведення перевірок Інспекція
здійснює контроль за дотриманням вимог
законодавства у сфері містобудівної
діяльності, проектної документації,
будівельних норм, державних стандартів
і правил, технічних умов, інших
нормативних документів під час
виконання підготовчих і будівельних
робіт, архітектурних,
інженерно-технічних і конструктивних
рішень, застосування будівельної
продукції.

Перевіряючи достовірність даних
наведених у декларації Інспекція
наділена повноваженнями щодо
перевірки проектної документації.

Порядок визначає процедуру здійснення
заходів спрямованих на дотримання
вимог законодавства у сфері
містобудівної діяльності, будівельних
норм, державних стандартів і правил та
ліцензійних умов провадження
господарської діяльності, пов'язаної з
будівництвом об'єктів архітектури, які
за складністю
архітектурно-будівельного рішення або
інженерного обладнання належать до IV
або V категорій складності.

Здійснення заходів державного
архітектурно-будівельного контролю в
рамках Порядку на об'єктах V або IV
категорії складності стосується лише
перевірки дотримання ліцензійних умов
провадження господарської діяльності,
так як створення об'єктів архітектури V
або IV категорій складності підлягає
ліцензуванню. В усіх інших випадках
Порядок застосовується в ході
процедури здійснення заходів,
спрямованих на дотримання вимог
законодавства у сфері містобудівної
діяльності, будівельних норм,
державних стандартів і правил
незалежно від категорії складності
об'єктів будівництва.

Під час перевірки відповідачем
встановлено, що ПП «Архі-тектор» під
керівництвом головного архітектора
проекту Боровика А. П. розроблено та
передано замовнику будівництва проект
шифр 20026-0612 « Реконструкція частини
житлового приміщення під офісні
приміщення по АДРЕСА_1» з порушенням
вимог вихідних даних (містобудівних
умов та обмежень № 12/13 від 12 березня 2013
року, наданих управлінням
містобудування, архітектури та
земельних відносин
Новоград-Волинської міської ради),
вимог законодавства, містобудівної
документації, будівельних норм,
державних стандартів і правил, а саме:
на об'єкті не створено безперешкодне
життєве середовище для осіб з
обмеженими фізичними можливостями та
іншим маломобільними групам населення.

У пункті 13 вказаних містобудівних умов
та обмежень зазначено, що проектування
слід вести з урахуванням потреб
доступу до об'єкту осіб з обмеженими
фізичними можливостями на підставі
Постанови Кабінету Міністрів України
від 04 червня 2003 року №863 та згідно ДБН В.
2.2-17:2006 «Будинки і споруди. Доступність
будинків і споруд для маломобільних
груп населення», ДБН 360.92 "Планування і
забудова міських і сільських поседень",
ДБН В. 2.2-23-2009 «Будинки і споруди.
Підприємства торгівлі»(а.с.92-93).

Незважаючи на це, відповідачем при
розроблені проектної документації не
було враховано містобудівні умови та
обмеження № 12/13 від 12 березня 2013 року.

Суд вважає, що ПП «Архі-тектор» порушив
норми містобудівного законодавства.

Відповідно до п.п. 14,16 Порядку посадовою
особою інспекції складається акт
перевірки. У разі виявлення порушень
вимог законодавства у сфері
містобудівної діяльності, крім акта
перевірки складається протокол разом з
приписом про усунення порушення вимог
законодавства у сфері містобудівної
діяльності, будівельних норм,
державних стандартів і правил.

Посадовими особами інспекції, які
проводили перевірку, 04 червня 2014 року
складений відповідний акт, протокол
про вчинення правопорушення у сфері
містобудівної діяльності та видано ПП
«Архі - Тектор» припис № 20 від 04 червня
2014 року про усунення порушення вимог
законодавства у сфері містобудівної
діяльності, державних будівельних
норм, стандартів і правил.

Із вищевказаними матеріалами
перевірки позивач був ознайомлений,
примірники документів отримав.

Крім того, станом на 24 червня 2014року
вимоги припису від 04 червня 2014 року №20,
позивачем виконанні у повному обсязі,
чим фактично визнано порушення, до
проектної документації внесено зміни
та передбачено безперешкодний і
зручний доступ маломобільних груп
населення(а.с.97-102).

Відповідно до пункту 4.2, 4.3 ДБН А.2.2-3-2012
«Склад та зміст проектної документації
на будівництво» проектна документація
для будівництва має відповідати
положенням законодавства, вимогам
будівельних норм та нормативних
документів.

Проектувальники при розробленні
проектної документації повинні
забезпечувати відповідність проектних
рішень:

- архітектурним і містобудівним
вимогам, визначеним у містобудівних
умовах і обмеженнях забудови земельної
ділянки;

- вихідним даним;

- вимогам чинних будівельних норм
та нормативних документів, зокрема ДБН
В.2.2-17:2006 «Будинки і споруди.
Доступність будинків і споруд для
маломобільних груп населення», тощо.

Відповідно до пункту 9 «Порядку
розроблення документації на
будівництво об'єктів», затвердженого
наказом Міністерства регіонального
розвитку, будівництва та
житлово-комунального господарства
України №45 від 16 травня 2011 року
проектна документація на будівництво
об'єктів розробляється з урахуванням
вимог містобудівної документації,
вихідних даних проектування та
дотриманням вимог законодавства,
будівельних норм, державних
стандартів і правил, у тому числі
доступності для інвалідів та інших
маломобільних груп населення.

Згідно із ч.1 ст.29 Закону України "Про
регулювання містобудівної діяльності",
основними складовими вихідних даних є
містобудівні умови та обмеження;
технічні умови; завдання на
проектування.

Містобудівні умови і обмеження
надаються відповідними спеціально
уповноваженими органами
містобудування та архітектури за
заявою замовника.

Спеціально уповноваженими органами
містобудування та архітектури
приймаються рішення відповідно до
вимог законодавства щодо видачі чи
відмови у видачі містобудівних умов та
обмежень.

Відповідно до п. 4.4 "Громадські будинки
і споруди" ДБН В.2.2-9-2009 при проектуванні
громадських будинків та споруд
необхідно передбачати обладнання і
пристрої, що враховують потреби
інвалідів та інших маломобільних груп
населення згідно з вимогами даних норм.

Види обладнання і пристроїв для
інвалідів визначаються у завданні на
проектування.

Відповідно до п. 5.6 "Громадські
будинки і споруди" ДБН В.2.2-9-2009 огорожа
сходів, сходових площадок і пандусів на
ділянці забудови, а також матеріали шля
хового покриття повинні забезпечувати
безпечне пересування пішоходів,
включаючи маломобільні групи
населення з урахуванням руху колясок
для дітей та інвалідів. Зовнішні сходи
(або їх частини) і площадки заввишки 0,45
м і більше від рівня тротуару при
входах до будинку повинні мати огорожу.

Згідно з п. 6.1.2 "Громадські будинки і
споруди" ДБН В.2.2-9-2009 для інвалідів та
інших маломобільних груп населення у
громадських будинках один з основних
входів повинен бути обладнаний
пандусом або іншим пристроєм згідно з
ДБН В.2.2-17, що забезпечує можливість
підйому інваліда на рівень входу до
будинку, його 1-го поверху або ліфтового
холу. Такий вхід повинен бути захищений
від атмосферних опадів; перед ним слід
влаштовувати площадку розміром не
менше 1 м х 2,5 м з дренажем.

Відповідно до п. 6.1.9 "Громадські будинки
і споруди" ДБН В.2.2-9-2009 приміщення, зони
та місця надання послуг, що
відвідуються маломобільними
відвідувачами, належить, як правило,
розташовувати на рівні, найближчому до
поверхні землі. В інших випадках слід
передбачати сходи, пандуси, ліфти та
інші пристосування для переміщення
маломобільних відвідувачів згідно з
вимогами ДБН В.2.2-17, ДСТУ ISO 9386-1, ДСТУ ISO
9386-2, ДСТУ ISO 9589.

В усіх будинках, в яких приміщення,
призначені для користування
інвалідами на кріслах-колясках,
розташовані вище першого поверху, слід
передбачати ліфти, кабіни яких повинні
мати розміри не менше: ширину - 1,1 м;
глибину - 1,4 м; ширину дверного прорізу -
0,9 м.

Ліфти повинні мати автономне керування
з кабін і з рівня поверху, що має
безпосередній вихід назовні.

За використання підйомника у вигляді
ескалатора слід виконувати вимоги ДСТУ
ISO 9589, ДСТУ EN 115.

Згідно п.12.2.1 "Громадські будинки і
споруди" ДБН В.2.2-9-2009 у проектах повинно
бути передбачене згідно з
містобудівними вимогами безперешкодне
і зручне переміщення маломобільних
відвідувачів по ділянці установи,
закладу чи підприємства.

Відповідно до п. 12.2.4 "Громадські
будинки і споруди" ДБН В.2.2-9-2009 площадка
для повороту повинна бути однакової
ширини з маршем сходів чи пандуса і
мати глибину на горизонтальній ділянці
не менше 1,5 м.

Поперечний уклон сходинок, пандусів і
вхідних площадок не повинен
перевищувати 2%.

Згідно п. 12.2.5 "Громадські будинки і
споруди" ДБН В.2.2-9-2009 за відсутності у
будинку ліфтів і неможливості
влаштування пандуса слід передбачати
встановлення спеціального підйомника
або ліфта, пристосованого для
індивідуального користу вання
відвідувачами на кріслах-колясках з
урахуванням вимог 7.6.5. Виходи з нього
слід розташовувати в рівні поверхів, що
мають приміщення, які відвідуються
інвалідами.

Ліфти чи підйомники повинні бути
обладнані поручнями, розташованими на
висоті 1,1 м (110 см) від рівня підлоги.
Перед виходом слід передбачати
площадку для маневрування
кріслом-коляскою діаметром не менше
ніж 1,5 м.

Крім того, суд звертає увагу на те, що
завдання на проектування об'єктів
будівництва складається замовником та
проектувальником з урахуванням
містобудівних умов і обмежень.
Завдання на проектування об'єктів
будівництва затверджується замовником
та погоджується з проектантом.

Таким чином, проектант зобов'язаний
погоджувати завдання на проектування
об'єкта будівництва лише у разі його
відповідності вимогам вихідних даних,
законодавства, будівельним нормам,
нормативним документам та неухильно
дотримуватися вказаних норм під час
проектування.

Містобудівні умови та обмеження №12/13
від 12 березня 2013 року видані замовнику
ОСОБА_3 на вказаний об'єкт компетентним
на те органом, а саме Управлінням
містобудування, архітектури та
земельних відносин
Новоград-Волинської міської ради, який
визначив, що останньому вони потрібні.

Відповідно до декларації про початок
виконання будівельних робіт на
вищевказаний об'єкт проектна
документація затверджена замовником
ОСОБА_3 20 березня 2013 року наказом №
1(а.с.86-87, 96).

Тобто позивачу було відомо про
містобудівні умови і обмеження, які
видані замовнику до затвердження
робочого проекту, ще 12 березня 2013 року.

Відповідно до частини 1 статті 11 Закону
України «Про будівельні норми»
застосування будівельних норм або їх
окремих положень є обов'язковим для
всіх суб'єктів господарювання
незалежно від форми власності, які
провадять будівельну, містобудівну,
архітектурну діяльність та
забезпечують виготовлення продукції
будівельного призначення.

Відповідно до ст.26 Закону України "Про
архітектурну діяльність", архітектор,
інші проектувальники, які здійснюють
роботи по створенню об'єктів
архітектури, зобов'язані:
додержуватись державних стандартів,
норм і правил, вимог вихідних даних на
проектування; не порушувати під час
проектування, організації і виконання
будівельних робіт законні права та
інтереси власників і користувачів
будинків і споруд, прилеглих до ділянки
забудови; не розголошувати без згоди
замовника відомості, які становлять
комерційну таємницю проекту.

Проектна організація, яка розробляла
проектну документацію, а також
головний архітектор та головний
інженер проекту несуть
відповідальність за відповідність
проектної документації вихідним даним
на проектування, вимогам державних
стандартів, норм і правил.

Відповідно до ч.1 ст. 2 Закону України
"Про відповідальність за
правопорушення у сфері містобудівної
діяльності" суб'єкти містобудування,
які здійснюють проектування об'єктів,
експертизу проектів будівництва,
несуть відповідальність у вигляді
штрафу за передачу замовнику проектної
документації для виконання
будівельних робіт на об'єкті
будівництва, розробленої з порушенням
вимог законодавства, містобудівної
документації, вихідних даних для
проектування об'єктів містобудування,
будівельних норм, державних стандартів
і правил, у тому числі за не створення
безперешкодного життєвого середовища
для осіб з обмеженими фізичними
можливостями та інших маломобільних
груп населення, незабезпечення
приладами обліку води і теплової
енергії, а також за заниження категорії
складності об'єкта будівництва:
проектна організація - у розмірі
дев'яноста мінімальних заробітних
плат; експертна організація - у розмірі
вісімнадцяти мінімальних заробітних
плат.

За таких обставин, суд вважає, що
Інспекція державного
архітектурно-будівельного контролю у
Житомирській області при проведенні
перевірки, складанні протоколу про
вчинення правопорушення, діяла в межах
своїх повноважень та у спосіб
передбачений чинним законодавством, а
оскаржувана постанова № 42/9-ю від 18
червня 2014 про накладення штрафу за
порушення у сфері містобудівної
діяльності на ПП Архі-тектор» у розмірі
109620 грн. винесена з дотриманням вимог
чинного законодавства, тобто в межах
повноважень та у спосіб, передбачені
Конституцією та законами України, а
тому позовні вимоги є безпідставними
та не підлягають задоволенню.

Керуючись статтями 159-163 Кодексу
адміністративного судочинства
України, суд -

постановив:

В задоволенні позову приватного
підприємства "Архі-Тектор" до Інспекції
державного архітектурно-будівельного
контролю у Житомирській області про
визнання дій протиправними та
скасування постанови від 18 червня 2014
року відмовити за безпідставністю.

Постанова набирає законної сили у
строк та у порядку, що визначені
статтею 254 Кодексу адміністративного
судочинства України, і може бути
оскаржена до Житомирського
апеляційного адміністративного суду
через суд першої інстанції у порядку,
визначеному статтею 186 Кодексу
адміністративного судочинства
України, шляхом подачі апеляційної
скарги протягом десяти днів з дня
отримання копії постанови.

Головуючий суддя
О.Т. Літвин