Справа № 804/9710/14
Суддя: Серьогіна Олена Василівна
Дата ухвалення: 2014-07-23 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
ПОСТАНОВА ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

23 липня 2014 р. Справа № 804/9710/14
Дніпропетровський окружний
адміністративний суд у складі судді
Серьогіної О.В., розглянувши в порядку
письмового провадження у місті
Дніпропетровську адміністративну
справу за адміністративним позовом
Товариства з обмеженою
відповідальністю «Промтрейдинг» до
Державної податкової інспекції у
Жовтневому районі м. Дніпропетровська
Головного управління Міндоходів у
Дніпропетровській області про
визнання протиправними дій та
зобов'язання вчинити певні дії, -

ВСТАНОВИВ:

Товариство з обмеженою
відповідальністю «Промтрейдинг»
звернулось до Дніпропетровського
окружного адміністративного суду з
адміністративним позовом до Державної
податкової інспекції у Жовтневому
районі м. Дніпропетровська Головного
управління Міндоходів у
Дніпропетровській області та просить:

- визнати протиправними дії ДПІ у
Жовтневому районі м. Дніпропетровська
Головного управління Міндоходів у
Дніпропетровській області щодо
проведення зустрічної звірки
Товариства з обмеженою
відповідальністю «Промтрейдинг», за
результатами якої складено акт №
213/22-04/37375061 від 20.06.2014 року «Про
неможливість проведення зустрічної
звірки Товариства з обмеженою
відповідальністю «Промтрейдинг» з
питань правомірності проведення
господарських відносин з платниками
податків за період з 01.06.2011 року по
31.05.2014 року»;

- визнати протиправними дії ДПІ у
Жовтневому районі м. Дніпропетровська
Головного управління Міндоходів у
Дніпропетровській області щодо
внесення коригувань до
автоматизованої інформаційної системи
«Податковий блок», зокрема до
підсистеми «Аналітична система» на
підставі висновків, викладених у акті
№ 213/22-04/37375061 від 20.06.2014 року «Про
неможливість проведення зустрічної
звірки Товариства з обмеженою
відповідальністю «Промтрейдинг» з
питань правомірності проведення
господарських відносин з платниками
податків за період з 01.06.2011 року по
31.05.2014 року»;

- зобов'язати ДПІ у Жовтневому районі м.
Дніпропетровська Головного управління
Міндоходів у Дніпропетровській
області відновити в автоматизованій
інформаційній системі «Податковий
блок», зокрема у підсистемі
«Аналітична система», показники
податкових зобов'язань та податкового
кредиту з ПДВ, які були відкориговані
податковим органом на підставі
висновків, викладених у акті №
213/22-04/37375061 від 20.06.2014 року «Про
неможливість проведення зустрічної
звірки Товариства з обмеженою
відповідальністю «Промтрейдинг» з
питань правомірності проведення
господарських відносин з платниками
податків за період з 01.06.2011 року по
31.05.2014 року».

Позовні вимоги обґрунтовані з
посиланням на ст. 73 Податкового кодексу
України, п.п. 1-7 Порядку проведення
органами державної податкової служби
зустрічних звірок, затвердженому
постановою Кабінету Міністрів України
від 27.12.2010 року N 1232, порушенням
відповідачем вимог чинного
законодавства при вчиненні
оскаржуваних дій.

У судове засідання сторони не
з'явилися, про дату час та місце
розгляду справи повідомлені належним
чином. Представник відповідача просив
розглянути справу в порядку письмового
провадження.

Частиною 6 статті 128 КАС України
встановлено, що якщо немає перешкод для
розгляду справи у судовому засіданні,
визначених цією статтею, але прибули не
всі особи, які беруть участь у справі,
хоча і були належним чином повідомлені
про дату, час і місце судового розгляду,
суд має право розглянути справу у
письмовому провадженні у разі
відсутності потреби заслухати свідка
чи експерта.

За даних обставин суд, керуючись
положеннями частини 6 статті 128 КАС
України, вважає за можливе розглянути
справу за відсутності сторін в порядку
письмового провадження.

Розглянувши матеріали справи, суд
встановив наступні обставини та
відповідні їм правовідносини.

В письмових запереченнях на позов
відповідач зазначив, що звіркою не
встановлено факту реального
здійснення господарських операцій ТОВ
«Промтрейдинг» за періоди з 01.06.2011 року
по 31.05.2014 року по ланцюгу постачання та
встановлено відсутність об'єкта
оподаткування при придбанні товарів
(послуг), які підпадають під визначення
ст. 22, ст. 185, ст. 187, ст. 198 Податкового
кодексу України. Що стосується
коригування показників податкових
зобов'язань та податкового кредиту,
відповідач зазначив, що ним була
внесена лише інформація до електронних
баз на підставі акту перевірки.

Розглянувши матеріали справи, суд
встановив наступні обставини та
відповідні їм правовідносини.

Судом встановлено, що відповідачем
було складено Акт № 213/22-04/37375061 від
20.06.2014 року «Про неможливість
проведення зустрічної звірки
Товариства з обмеженою
відповідальністю «Промтрейдинг» з
питань правомірності проведення
господарських відносин з платниками
податків за період з 01.06.2011 року по
34.05.2014 року».

У вступній частині вказаного акту
зазначено, що зустрічна звірка
проведена без відома директора
Товариства з обмеженою
відповідальністю «Промтрейдинг»,
оскільки підприємство відсутнє за
юридичною адресою.

У вказаному акті зроблено висновок про
те, що зустрічною звіркою не
встановлено факту реального
здійснення господарських операцій ТОВ
«Промтрейдинг» за період з 01.06.2011 року
по 31.05.2014 року по ланцюгу постачання
Підприємства-постачальники - ТОВ
«Промтрейдинг» - Підприємства-покупці
та встановлено відсутність об'єктів
оподаткування при придбанні та продажу
товарів (послуг), які підпадають під
визначення ст. 22, ст. 185, ст. 187, ст. 198
Податкового кодексу України.

Згідно з ч. 2 ст. 19 Конституції України
органи державної влади та органи
місцевого самоврядування, їх посадові
особи зобов'язані діяти лише на
підставі, в межах повноважень та у
спосіб, що передбачені Конституцією та
законами України.

Крім того, п. 73.5. статті 73 Податкового
кодексу України визначено, що з метою
отримання податкової інформації
органи державної податкової служби
мають право проводити зустрічні звірки
даних суб'єктів господарювання щодо
платника податків. Зустрічною звіркою
вважається співставлення даних
первинних бухгалтерських та інших
документів суб'єкта господарювання, що
здійснюється органами державної
податкової служби з метою
документального підтвердження
господарських відносин з платником
податків та зборів, а також
підтвердження відносин, виду, обсягу і
якості операцій та розрахунків, що
здійснювалися між ними, для з'ясування
їх реальності та повноти відображення
в обліку платника податків. Зустрічні
звірки не є перевірками і проводяться в
порядку, визначеному Кабінетом
Міністрів України. За результатами
зустрічних звірок складається довідка,
яка надається суб'єкту господарювання
у десятиденний термін.

У відповідності з п. 4, п. 6, Порядку
проведення органами державної
податкової служби зустрічних звірок,
затвердженому постановою Кабінету
Міністрів України від 27.12.2010 року N 1232,
орган державної податкової служби
(виконавець), який проводить зустрічну
звірку, складає довідку за наявності
інформації, для отримання якої
надіслано запит органом державної
податкової служби (ініціатором), та її
документального підтвердження. У разі
відсутності запитуваної органом
державної податкової служби
(ініціатором) інформації орган
державної податкової служби
(виконавець) надсилає завірений
печаткою запит про подання інформації
та її документального підтвердження
суб'єкту господарювання за його
адресою рекомендованим листом з
повідомленням про вручення чи особисто
вручає суб'єкту господарювання або
його законному чи уповноваженому
представникові під розписку. У разі
отримання від суб'єкта господарювання
інформації, визначеної у запиті, та її
документального підтвердження
(протягом одного місяця з дня, що настає
за днем надходження суб'єкту
господарювання запиту) орган державної
податкової служби проводить зустрічну
звірку. За результатами проведеної
зустрічної звірки складається довідка,
яка підписується суб'єктом
господарювання і посадовими особами
органу державної податкової служби та
особисто вручається суб'єкту
господарювання або його законному чи
уповноваженому представникові під
розписку або надсилається суб'єкту
господарювання за його адресою
(місцезнаходженням, податковою
адресою) рекомендованим листом із
повідомленням про вручення. Матеріали
зустрічної звірки надсилаються до
органу державної податкової служби
(ініціатора).

Аналіз наведених правових норм вказує
на те, що зміст зустрічної звірки
полягає в співставленні даних
первинних бухгалтерських та інших
документів платника податків з даними
первинних бухгалтерських та інших
документів інших суб'єктів
господарювання, за наслідками якого
податковим органом складається
довідка про зустрічну звірку.

При цьому згаданим Порядком проведення
органами державної податкової служби
зустрічних звірок складання довідки
або акту про неможливість проведення
зустрічної звірки не передбачено.

Водночас, пунктом 4.4. Методичних
рекомендацій щодо організації та
проведення органами державної
податкової служби зустрічних звірок,
затверджених Наказом ДПА України від
22.04.2011 року № 236 визначено, що у разі
встановлення фактів, що не дають змогу
провести зустрічну звірку суб'єкта
господарювання, зокрема у зв'язку із
зняттям з обліку, встановленням
відсутності суб'єкта господарювання
та/або його посадових осіб за
місцезнаходженням (податковою
адресою), відповідальний підрозділ не
пізніше двох робочих днів від дати
надходження запиту складає Акт про
неможливість проведення зустрічної
звірки суб'єкта господарювання
(додаток 3).

У зв'язку з викладеним, суд вважає за
необхідне зазначити, що пунктом 73.5 ст. 73
Податкового кодексу України визначено,
що зустрічні звірки проводяться в
порядку, визначеному Кабінетом
Міністрів України, тобто Державній
податковій адміністрації України
право визначати порядок проведення
зустрічних звірок не надано.

Проте, статтею 2 Кодексу
адміністративного судочинства України
визначено, що до адміністративних
судів можуть бути оскаржені будь-які
рішення, дії чи бездіяльність суб'єктів
владних повноважень, які породжують,
змінюють або припиняють права та
обов'язки у сфері публічно-правових
відносин, вчинених ними при здійсненні
владних управлінських функцій на
основі законодавства, в тому числі на
виконання делегованих повноважень,
якщо позивач вважає, що цими рішеннями,
діями чи бездіяльністю його права чи
свободи порушені або порушуються,
створено або створюються перешкоди для
їх реалізації або мають місце інші
ущемлення прав чи свобод.

Таким чином, у контексті наведених
приписів до адміністративного суду
вправі звернутися кожна особа, яка
вважає, що її право чи охоронюваний
законом інтерес порушено чи
оспорюється, позаяк підставою для
звернення особи за до суду з позовом є
її суб'єктивне уявлення, особисте
переконання в порушенні прав чи свобод.
Однак обов'язковою умовою здійснення
такого захисту судом є об'єктивна
наявність відповідного порушення
права або законного інтересу на момент
звернення до суду.

Оскільки, дії з проведення зустрічної
звірки платника та зі складення акту
про неможливість проведення
зустрічної звірки не відповідають
критерію юридичної значимості, не
створюють для платника жодних правових
наслідків у вигляді виникнення, зміни
або припинення його прав та не
породжують для нього будь-яких
обов'язків, то позовні вимоги в цій
частині задоволенню не підлягають.

Статтею 54 Податкового кодексу України
визначено, що крім випадків,
передбачених податковим
законодавством, платник податків
самостійно обчислює суму податкового
та/або грошового зобов'язання та/або
пені, яку зазначає у податковій (митній)
декларації або уточнюючому розрахунку,
що подається контролюючому органу у
строки, встановлені цим Кодексом.
Контролюючий орган зобов'язаний
самостійно визначити суму грошових
зобов'язань, зменшення (збільшення)
суми бюджетного відшкодування та/або
зменшення (збільшення) від'ємного
значення об'єкта оподаткування
податком на прибуток або від'ємного
значення суми податку на додану
вартість платника податків,
передбачених цим Кодексом або іншим
законодавством, якщо, зокрема: дані
перевірок результатів діяльності
платника податків, крім електронної
перевірки, свідчать про заниження або
завищення суми його податкових
зобов'язань, суми бюджетного
відшкодування та/або від'ємного
значення об'єкта оподаткування
податком на прибуток або від'ємного
значення суми податку на додану
вартість платника податків, заявлених
у податкових (митних) деклараціях,
уточнюючих розрахунках;

При цьому статтею 58 Податкового
кодексу України встановлено, що у разі
коли сума грошового зобов'язання
платника податків, передбаченого
податковим або іншим законодавством,
контроль за дотриманням якого
покладено на контролюючі органи,
розраховується контролюючим органом
відповідно до статті 54 цього Кодексу
(крім декларування товарів,
передбаченого для громадян), або у разі
коли за результатами перевірки
контролюючий орган встановлює факт
невідповідності суми бюджетного
відшкодування сумі, заявленій у
податковій декларації, або зменшує
розмір задекларованого від'ємного
значення об'єкта оподаткування
податком на прибуток або від'ємного
значення суми податку на додану
вартість, розрахованого платником
податків відповідно до розділу V цього
Кодексу, такий контролюючий орган
надсилає (вручає) платнику податків
податкове повідомлення-рішення.

У відповідності з Порядком
ведення органами Міністерства доходів
і зборів України оперативного обліку
податків, зборів, митних платежів,
єдиного внеску на загальнообов'язкове
державне соціальне страхування, інших
платежів, які сплачуються під час
митного оформлення товарів
(затверджений Наказом Міністерство
доходів і зборів України від 05.12.2013 року
№ 765 та зареєстрований в Міністерстві
юстиції України 04.02.2014 року № 217/2499) за
даними оперативного обліку податків,
зборів, митних платежів, коштів
передоплати та єдиного внеску
Міндоходів та його територіальними
органами в автоматичному режимі
формуються звітність і зведена
інформація про нарахування та
надходження податків, зборів, митних
платежів, коштів передоплати, єдиного
внеску, податковий борг, недоїмку із
сплати єдиного внеску відшкодування
податку на додану вартість, результати
перевірочної роботи, розстрочення
(відстрочення) грошових зобов'язань
(податкового боргу), надміру сплачених
сум платежів та єдиного внеску тощо.
Контроль за достовірністю та повнотою
відображення інформації в
інформаційній системі забезпечується
структурними підрозділами, на які
покладено функції з введення
відповідної інформації. З метою обліку
нарахованих і сплачених сум податків,
зборів, митних платежів, єдиного внеску
територіальними органами Міндоходів
відкриваються інтегровані картки
платників за кожним платником та
кожним видом платежу, які повинні
сплачуватися платниками, а для обліку
сум передоплати - за кожним платником.
За даними оперативного обліку
податків, зборів, митних платежів,
коштів передоплати та єдиного внеску
Міндоходів та його територіальними
органами в автоматичному режимі
формуються звітність і зведена
інформація про нарахування та
надходження податків, зборів, митних
платежів, коштів передоплати, єдиного
внеску, податковий борг, недоїмку із
сплати єдиного внеску відшкодування
податку на додану вартість, результати
перевірочної роботи, розстрочення
(відстрочення) грошових зобов'язань
(податкового боргу), надміру сплачених
сум платежів та єдиного внеску тощо.
Зворотний бік інтегрованої картки
відображає стан розрахунків платника
(суми нарахованого та сплаченого
платежів, пені, штрафних (фінансових)
санкцій, процентів за користування
розстроченням (відстроченням) грошових
зобов'язань (податкового боргу), суми
податкового боргу, недоїмки із сплати
єдиного внеску, надміру та/або
помилково сплачені, заявлені до
відшкодування тощо) за податками,
зборами, єдиним внеском, митними
платежами, операції, що проводяться з
коштами передоплати. На лицьовому боці
інтегрованої картки відображається
додаткова інформація щодо стану
розрахунків платника за податками,
зборами, єдиним внеском, митними
платежами та передоплатою.
Занесення/перенесення,
виключення/включення операцій в
інформаційній системі проводяться
структурними підрозділами
територіальних органів Міндоходів, на
які покладено функції з введення
відповідної інформації. Нарахування
податків, зборів та сум єдиного внеску
в інтегрованій картці платника
здійснюються відповідно до звітності,
що подається платником до
територіального органу Міндоходів, а
також митних та інших платежів - на
підставі оформленої митної декларації.

Наведені положення законодавства
дають підставу для висновку про
наявність у платника податків
матеріально-правового інтересу в тому,
щоб дані карток особових рахунків
правильно відображали фактичний стан
платежів до бюджету.

Крім того, відповідно до
Методичних рекомендацій щодо
приймання та комп'ютерної обробки
податкової звітності платників
податків в органах ДПС України
(затверджених наказом Міністерство
доходів і зборів України від 14.06.2012 року
№ 516) декларація, надана платником,
вважається прийнятою за умови
дотримання вимог, встановлених ст. ст. 48
і 49 Податкового кодексу України. За
відсутності зауважень до оформлення
податкової звітності, зазначених у
пункті 4.7 Методичних рекомендацій,
інспектори, що здійснюють приймання
такої звітності, реєструють датою її
фактичного отримання ОДПС. Така
податкова звітність вважається
прийнятою. Цей факт засвідчують
відповідні відмітки: штамп, дата
реєстрації документа та реєстраційний
номер. Обробка та занесення інформації
до електронних баз виконується
підрозділом приймання та обробки
податкової звітності, у разі
відсутності зазначеного підрозділу -
підрозділами, на які покладено цю
функцію. За відповідність інформації у
базах податкової звітності даним
податкових документів, наданих
платником податків на паперових
(електронних) носіях, несуть
відповідальність підрозділи, що
приймають податкову звітність.

Отже, з наведених нормативних актів
вбачається, що обов'язок платника
податків подати декларацію з ПДВ
узгоджується з обов'язком податкового
органу прийняти таку декларацію та, при
відсутності зауважень до її
оформлення, відобразити показники цієї
декларації у відповідних базах
податкової звітності.

Таким чином, показники податкового
кредиту та податкових зобов'язань
конкретного платника податків, які
відображаються в Деталізованій базі
співставлення, формуються на підставі
показників, поданих таким платником
податків податкових декларацій з ПДВ з
додатком № 5, і повинні їм відповідати.

Самостійна зміна відповідачем в
Деталізованій базі співставлення
показників податкового кредиту та
податкових зобов'язань позивача на
підставі Акту № 213/22-04/37375061 від 20.06.2014
року, без прийняття податкового
повідомлення-рішення та без зміни
цих показників самим позивачем
шляхом подання декларацій
(розрахунків) порушує права та інтереси
позивача, оскільки позивач, як платник
податків, має право розраховувати на
те, що задекларовані ним в податкових
деклараціях показники податкового
кредиту та податкових зобов'язань
відповідають показникам з
централізованої бази даних податкової
звітності.

Невідповідність показників
податкового кредиту та податкових
зобов'язань, що задекларовані
позивачем у деклараціях з ПДВ,
показникам з централізованої бази
даних податкової звітності, має
безпосередній вплив на права та
інтереси позивача, оскільки така
невідповідність може мати для позивача
негативні наслідки, як то: погіршення
його ділової репутації, як належного
платника податків, відмова його
контрагентів від подальших
господарських відносин з позивачем з
метою уникнення негативних податкових
наслідків для себе від таких операцій,
тощо.

З урахуванням викладеного, суд вважає,
що дії податкового органу по зміні
задекларованих платником податків
показників податкового кредиту та
податкових зобов'язань в
автоматизованій інформаційній системі
«Податковий блок», зокрема до
підсистеми «Аналітична система»
можуть бути предметом оскарження в
порядку адміністративного
судочинства, оскільки відображення
таких відомостей з урахуванням того, що
такі відомості повинні співпадати з
показниками у податковій декларації
платника податку, фактично формує
податкові зобов'язання на майбутнє, а
отже спричиняє реальні зміни майнового
стану такого платника, а належним
способом захисту прав та інтересів
платника податків у випадку
незаконності таких дій повинно бути
відновлення в цій базі таких
показників податкового кредиту та
податкових зобов'язань, які
задекларував платник податків.

Частиною 2 статті 71 КАС України
встановлено, що в адміністративних
справах про протиправність рішень, дій
чи бездіяльності суб'єкта владних
повноважень обов'язок щодо доказування
правомірності свого рішення, дії чи
бездіяльності покладається на
відповідача, якщо він заперечує проти
адміністративного позову.

Відповідач не довів правомірності дій
щодо коригування показників
податкової звітності Товариства з
обмеженою відповідальністю
«Промтрейдинг» в автоматизованій
інформаційній системі «Податковий
блок», зокрема в підсистемі
«Аналітична система».

За таких обставин позовні вимоги
підлягають частковому задоволенню.

Керуючись ст.ст. 128, 158 - 163, 167, 254 Кодексу
адміністративного судочинства
України, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Адміністративний позов задовольнити
частково.

Визнати протиправними дії Державної
податкової інспекції у Жовтневому
районі м. Дніпропетровська Головного
управління Міндоходів у
Дніпропетровській області щодо
внесення коригувань до
автоматизованої інформаційної системи
«Податковий блок», зокрема до
підсистеми «Аналітична система» на
підставі висновків, викладених у акті
№ 213/22-04/37375061 від 20.06.2014 року «Про
неможливість проведення зустрічної
звірки Товариства з обмеженою
відповідальністю «Промтрейдинг» () з питань правомірності
проведення господарських відносин з
платниками податків за період з 01.06.2011
року по 31.05.2014 року».

Зобов'язати Державну податкову
інспекцію у Жовтневому районі м.
Дніпропетровська Головного управління
Міндоходів у Дніпропетровській
області відновити в автоматизованій
інформаційній системі «Податковий
блок», зокрема у підсистемі
«Аналітична система», показники
податкових зобов'язань та податкового
кредиту з ПДВ, які були відкориговані
податковим органом на підставі
висновків, викладених у акті №
213/22-04/37375061 від 20.06.2014 року «Про
неможливість проведення зустрічної
звірки Товариства з обмеженою
відповідальністю «Промтрейдинг» () з питань правомірності
проведення господарських відносин з
платниками податків за період з 01.06.2011
року по 31.05.2014 року».

В задоволені позову в іншій частині
відмовити.

Стягнути з Державного бюджету України
на користь Товариства з обмеженою
відповідальністю «Промтрейдинг» () судовий збір в сумі 36,54 гри.

Постанова суду може бути оскаржена до
Дніпропетровського апеляційного
адміністративного суду шляхом подання
апеляційної скарги через
Дніпропетровський окружний
адміністративний суд з одночасним
направленням копії апеляційної скарги
особою, яка її подає, до суду
апеляційної інстанції.

Апеляційна скарга на постанову суду
першої інстанції подається протягом
десяти днів з дня її проголошення. У
разі складення постанови у повному
обсязі, а також прийняття постанови у
письмовому провадженні апеляційна
скарга подається протягом десяти днів
з дня отримання копії постанови.

Постанова суду набирає законної сили
відповідно до вимог ст. 254 Кодексу
адміністративного судочинства
України.

Суддя О.В.
Серьогіна