Справа № 826/18241/13-а
Суддя: Глущенко Я.Б.
Дата ухвалення: 2014-08-12 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ
АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД Справа: №
Головуючий у 1-й інстанції: Качур І.А.
Суддя-доповідач:
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

12 серпня 2014 року
м. Київ

Київський апеляційний
адміністративний суд у складі колегії
суддів:

головуючого - судді Глущенко Я.Б.,

суддів
Карпушової О.В., Шелест С.Б.,

розглянувши у письмовому провадженні
справу за адміністративним позовом
Прокуратури Запорізької області до
Міністерства регіонального розвитку,
будівництва та житлово-комунального
господарства України про визнання
протиправними та скасування наказу в
частині, за апеляційною скаргою
Прокуратури Запорізької області на
постанову Окружного адміністративного
суду м. Києва від 12 лютого 2014 року,

В С Т А Н О В И В :

Прокуратура Запорізької області
звернулася у суд із позовом до
Міністерства регіонального розвитку,
будівництва та житлово-комунального
господарства України, в якому просила
визнати протиправним та скасувати п.1.2
наказу відповідача від 13.11.2012 року № 568
в частині затвердження у складі
переліку майна, що не включається до
складу цілісного майнового комплексу
ДП «ЗАПОРІЖЦИВІЛПРОЕКТ», яке не
підлягає приватизації та може бути
реалізоване органами Державної
податкової служби, нерухомого майна:

- паркан бази відпочинку «Дружба»
(адреса: м. Запоріжжя, вул. Садівництва,
1-д, інвентарний №01191);

- замощення бази відпочинку
«Дружба» (адреса: м. Запоріжжя, вул.
Садівництва, 1-д, інвентарний №01192);

- будівля бази відпочинку «Дружба»
(адреса: м. Запоріжжя, вул. Садівництва,
1-д, інвентарний №00199);

- навіс бази відпочинку «Дружба»
(адреса: м. Запоріжжя, вул. Садівництва,
1-д, інвентарний №01190);

- доріжки і тротуари (адреса: м.
Бердянськ, вул. Макарова, 27, інвентарний
№01038);

- огорожа бази відпочинку
«Фрегат» (адреса: м. Бердянськ, вул.
Макарова, 27, інвентарний №01032);

- будівля бази відпочинку «Фрегат»
(адреса: м. Бердянськ, вул. Макарова, 27,
інвентарний №00225/1);

- господарча будівля бази
відпочинку «Фрегат» (адреса: м.
Бердянськ, вул. Макарова, 27, інвентарний
№00225/2);

- гараж бази відпочинку «Фрегат»
(адреса: м. Бердянськ, вул. Макарова, 27,
інвентарний №00225/3).

Постановою Окружного
адміністративного суду м. Києва від 12
лютого 2014 року у задоволенні
адміністративного позову відмовлено.

Не погоджуючись із постановою суду,
позивач подав апеляційну скаргу, в якій
просить її скасувати та ухвалити нове
рішення про задоволення позовних
вимог.

Заслухавши суддю-доповідача,
дослідивши матеріали справи та доводи
скарги, колегія суддів вважає, що
апеляційна скарга підлягає залишенню
без задоволення, а постанова суду - без
змін з наступних підстав.

Відмовляючи у задоволенні позову, суд
першої інстанції дійшов висновку, що
при прийнятті оскаржуваного наказу
відповідач діяв на підставі, в межах
повноважень та у спосіб, передбачені
чинним законодавством.

З таким висновком суду не можна не
погодитися.

Із матеріалів справи вбачається, що
позивачем на виконання завдання
Генеральної прокуратури України
проведено перевірку з питань
додержання вимог законодавства при
використанні, збереженні та відчуженні
державного майна санаторно-курортного,
туристичного та іншого призначення, в
ході якої встановлено, що 13.11.2012 року
Міністерством регіонального розвитку,
будівництва та житлово-комунального
господарства України видано наказ № 568,
пунктом 1.2 якого затверджено перелік
майна ДП «ДПІ «Запоріжцивільпроект»,
що не включається до складу цілісного
майнового комплексу державного
підприємства.

Не погоджуючись із оспорюваним наказом
в частині віднесення до такого
переліку деякого нерухомого та
рухомого майна, позивач звернувся у
суд.

Надаючи правову оцінку обставинам
справи, висновкам суду першої
інстанції та доводам апелянта, колегія
суддів зазначає наступне.

Запорізький державний проектний
інститут по проектуванню об'єктів
цивільного будівництва
«Запоріжцивільпроект» відноситься до
об'єктів права державної власності, що
не підлягають приватизації згідно
Закону України від 07.07.1999 року №847-XIV.

Цілісний майновий комплекс
зазначеного державного підприємства
відноситься до сфери управління
Міністерства регіонального розвитку,
будівництва та житлово-комунального
господарства згідно розпорядження
Кабінету Міністрів України від 09.11.2011
року № 1114-р.

Як убачається з матеріалів справи, ДП
«ДПІ «Запоріжцивільпроект», з метою
погашення податкової заборгованості
перед бюджетом, у жовтні 2012 року
зверталось до Міністерства
регіонального розвитку, будівництва та
житлово-комунального господарства із
проханням затвердити перелік майна
підприємства, що включається до
цілісного майнового комплексу, а також
майна, яке може бути джерелом погашення
податкового боргу.

У зв'язку із чим, відповідачем було
затверджено частково оспорюваним
наказом перелік майна ДП «ДПІ
«Запоріжцивільпроект», що не
включається до складу цілісного
майнового комплексу державного
підприємства, й може бути джерелом
погашення податкового боргу згідно ст.
87 Податкового кодексу України.

Відповідно до пункту 87.2 статті 87
Податкового кодексу України джерелами
погашення податкового боргу платника
податків є будь-яке майно такого
платника податків з урахуванням
обмежень, визначених цим Кодексом, а
також іншими законодавчими актами.

За правилами пп. 87.3.5 п. 87.3 ст. 87
Податкового кодексу України не може
бути використане як джерело погашення
податкового боргу платника податків,
зокрема, майно, включене до складу
цілісних майнових комплексів
державних підприємств, які не
підлягають приватизації, у тому числі
казенних підприємств.

Порядок віднесення майна до такого, що
включається до складу цілісного
майнового комплексу державного
підприємства, встановлюється Фондом
державного майна України.

Зазначений порядок затверджено
наказом Фонду державного майна України
від 29.12.2010 року № 1954, зареєстрованим в
Міністерстві юстиції України 24.01.2011
року за № 109/18847 (далі - Положення).

Згідно пункту 1 Положення, воно
визначає принципи та процедуру
віднесення майна до такого, що
включається до складу цілісних
майнових комплексів державних
підприємств, у тому числі казенних
підприємств, які не підлягають
приватизації.

Пунктом 2 Положення передбачено, що
норми, визначені в ньому, поширюються
на державні підприємства, в тому числі
казенні підприємства, у випадках
визначення майна як джерела погашення
податкового боргу платника податків.

Пунктом 7 Положення передбачено, що на
підставі матеріалів інвентаризації
підприємство в п'ятиденний строк після
затвердження результатів
інвентаризації складає пооб'єктні
переліки майна, що включається до
складу цілісного майнового комплексу
державного підприємства, яке не
підлягає приватизації, та майна, яке
може бути джерелом погашення
податкового боргу, за відповідними
формами, наведеними в додатках 1 та 2 до
Положення. Під час формування
переліків керуються вимогами пункту 4
Положення та частини 2 статті 5 Закону
України «Про приватизацію державного
майна». Зазначені переліки майна
підприємство подає на затвердження до
органу, уповноваженого управляти таким
державним майном.

Відповідно до пункту 8 Положення орган,
уповноважений управляти державним
майном, затверджує окремо перелік
майна, що включається, та перелік майна,
що не включається до складу цілісного
майнового комплексу державного
підприємства, яке не підлягає
приватизації, в строк до п'яти
календарних днів після дня надходження
переліків.

Враховуючи приведені норми,
Міністерства регіонального розвитку,
будівництва та житлово-комунального
господарства України прийняло наказ
від 13.11.2012 року № 568 в межах законом
наданих повноважень.

В апеляційній скарзі, так само як і в
адміністративному позові, прокуратура
Запорізької області стверджує, що при
прийнятті частково оспорюваного
наказу відповідачем було порушено
приписи ч. 9 ст. 11 Закону України «Про
управління об'єктами державної
власності», згідно з якою нерухоме
майно об'єктів державної власності, що
не підлягають приватизації, не може
бути відчужене, вилучене, передане до
статутного капіталу господарських
організацій і щодо такого майна не
можуть вчинятися дії, наслідком яких
може бути їх відчуження.

Так, позивач зазначає, що з прийняттям
оспорюваного наказу фактично вчинено
дії, внаслідок яких нерухоме майно ДП
«ДПІ «Запоріжцивільпроект» може бути
відчужене шляхом продажу податковим
органом в рахунок погашення
податкового боргу, що, зокрема,
підтверджується постановою
Запорізького окружного
адміністративного суду від 04.02.2013 року
у справі №0870/12272/12 за позовом Державної
податкової інспекції у Жовтневому
районі м. Запоріжжя до ДП «ДПІ
«Запоріжцивільпроект», якою надано
дозвіл на реалізацію майна,
визначеного оспорюваним пунктом
наказу, який оскаржується в межах даної
справи.

Проте, колегія суддів не враховує такі
покликання прокуратури, з огляду на
наступне.

Відповідно до статті 6 і частини 2
статті 19 Конституцією України органи
державної влади зобов'язані діяти у
межах повноважень та у спосіб, що
визначені Конституціями і законами
України.

Як було зазначено вище, Податковим
кодексом України передбачено
можливість використання як джерела
погашення податкового боргу платника
податків майна, що не включене до
складу цілісного майнового комплексу
державного підприємства, яке не
підлягає приватизації. Тобто,
Податковим кодексом України
встановлено спеціальні норми,
спрямовані на забезпечення справляння
податків і зборів, зокрема, шляхом
податкової застави та подальшої
реалізації майна, не включеного до
складу цілісного майнового комплексу
державних підприємств.

За визначенням Положення про порядок
віднесення майна до такого, що
включається до складу цілісного
майнового комплексу державного
підприємства, затвердженого наказом
Фонду державного майна України від
29.12.2010 року № 1954, цілісний майновий
комплекс - це об'єкт, сукупність активів
якого забезпечує провадження окремої
діяльності, що визначає
загальнодержавне значення
підприємства, на постійній і
регулярній основі.

Згідно даних Єдиного державного
реєстру юридичних осіб та фізичних
осіб підприємців ДП «ДПІ
«Запоріжцивільпроект» займається
наступними видами діяльності:
фотокопіювання, підготування
документів та інша спеціалізована
допоміжна офісна діяльність;
діяльність засобів розміщування на
період відпустки та іншого тимчасового
проживання; діяльність у сфері
архітектури; діяльність у сфері
інжинірингу, геології та геодезії,
надання послуг технічного
консультування в цих сферах;
дослідження й експериментальні
розробки у сфері інших природничих і
технічних наук; інша професійна,
наукова та технічна діяльність, н. в. і.
у. (основний).

Зважаючи на зазначену діяльність ДП
«ДПІ «Запоріжцивільпроект», колегія
суддів доходить висновку, що нерухоме й
рухоме майно цього підприємства, яке
входить до складу баз відпочинку
«Дружба» та «Фрегат», не відноситься до
здійснення цим державним
підприємством основної діяльності, а
тому правомірно віднесено
відповідачем до складу майна, що не
входить до його цілісного майнового
комплексу.

З огляду на вищевикладене, колегія
суддів доходить висновку, що наказ
Міністерства регіонального розвитку,
будівництва та житлово-комунального
господарства України в оспорюваній
частині є обґрунтованими та таким, що
прийнятий на підставі, в межах
повноважень та у спосіб, передбачені
чинним законодавством.

Доводи апеляційної скарги не
спростовують вищевикладене та не
доводять помилковості викладених у
постанові суду першої інстанції
висновків, або ж порушень судом норм
матеріального чи процесуального права,
що призвели до неправильного вирішення
справи, спростовуються вищевикладеним,
а тому не підлягають задоволенню.

Згідно зі ст.ст. 198 ч. 1 п. 1, 200 КАС України
суд апеляційної інстанції залишає
апеляційну скаргу без задоволення, а
постанову суду - без змін, якщо визнає,
що суд першої інстанції правильно
встановив обставини справи та ухвалив
судове рішення з додержанням норм
матеріального і процесуального права.

Керуючись ст. ст. 160, 195, 197, 198, 200, 206, 212, 254,
КАС України, суд,

У Х В А Л И В :

Апеляційну скаргу Прокуратури
Запорізької області залишити без
задоволення.

Постанову Окружного адміністративного
суду м. Києва від 12 лютого 2014 року
залишити без змін.

Ухвала набирає законної сили через
п'ять днів після направлення її копії
особам, які беруть участь у справі, та
може бути оскаржена протягом двадцяти
днів після набрання законної сили
шляхом подання касаційної скарги
безпосередньо до Вищого
адміністративного суду України.

Головуючий суддяЯ.Б. Глущенко
суддя О.В. Карпушова
суддяС.Б. Шелест

.

Головуючий суддя
Глущенко Я.Б.

Судді:
Карпушова О.В.

Шелест С.Б.