Справа № 804/10833/14
Суддя: Боженко Наталія Василівна
Дата ухвалення: 2014-08-14 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
ПОСТАНОВА ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

14 серпня 2014 р. Справа № 804/10833/14
Дніпропетровський окружний
адміністративний суд у складі:

головуючого судді Боженко Наталії
Василівни розглянувши у письмовому
провадженні у місті Дніпропетровську
адміністративну справу за
адміністративним позовом Товариство з
обмеженою відповідальністю
"Промі-лайт" до Державна податкова
інспекція у Печерському районі
головного управління Міндоходів у м.
Києві про визнання дій незаконними та
зобов'язання вчинити певні дії, -

ВСТАНОВИВ:

Товариство з обмеженою
відповідальністю «Промі-лайт»
звернулось до Дніпропетровського
окружного адміністративного суду з
адміністративним позовом до Державної
податкової інспекції у Печерському
районі ГУМ у м.Києві, в якому просить
визнати протиправними дії ДПІ у
Печерському районі ГУ Міндоходів у м.
Києві щодо проведення зустрічної
звірки Товариства з обмеженою
відповідальністю «Промі-лайт», за
результатами якої складено акт
№1601/26-55-22-07/38920669 від 10.06.2014 р. «Про
неможливість проведення зустрічної
звірки ТОВ «Промі-лайт» (податковий
номер 38920669) щодо підтвердження
господарських відносин платниками
податків за період з 01.04.2014р. по
30.04.2014р.»; визнати протиправними дії ДПІ
у Печерському районі ГУ Міндоходів у м.
Києві щодо викладення висновків у акті
№1601/26-55-22-07/38920669 від 10.06.2014 року «Про
неможливість проведення зустрічної
звірки ТОВ «Промі-лайт» (податковий
номер 38920669) щодо підтвердження
господарських відносин платниками
податків за період з 01.04.2014р. по
30.04.2014р.»; визнати протиправними дії ДПІ
у Печерському районі ГУ Міндоходів у м.
Києва щодо внесення коригувань до
автоматизованої інформаційної системи
«Податковий блок», зокрема, до
підсистеми «Аналітична система» на
підставі висновків, викладених у акті
№1601/26-55-22-07/38920669 від 10.06.2014 року «Про
неможливість проведення зустрічної
звірки ТОВ «Промі-лайт» (податковий
номер 38920669) щодо підтвердження
господарських відносин платниками
податків за період з 01.04.2014р. по
30.04.2014р.»; зобов'язати ДПІ у Печерському
районі ГУ Міндоходів у м. Києві
відновити в автоматизованій
інформаційній системі «Податковий
блок», зокрема, у підсистемі
«Аналітична система», показники
податкових зобов'язань та податкового
кредиту з ПДВ, які були відкориговані
податковим органом на підставі
висновків, викладених у акті
№1601/26-55-22-07/38920669 від 10.06.2014 року «Про
неможливість проведення зустрічної
звірки ТОВ «Промі-лайт» (податковий
номер 38920669) щодо підтвердження
господарських відносин платниками
податків за період з 01.04.2014р. по
30.04.2014р.».

В обґрунтування позову зазначено, що
податковий орган неправомірно провів
зустрічну звірку та необґрунтовано
дійшов висновку про відсутність
господарських операцій позивача з
контрагентами та у відповідача не було
законодавчо визначених підстав для
коригування показників податкової
звітності в автоматизованій системі
співставлення податкових зобов'язань
та податкового кредиту в розрізі
контрагентів без винесення
податкового повідомлення-рішення, а
отже дії відповідача є незаконними.

Представник позивача 14.08.2014 року через
канцелярію суду надав до суду
клопотання про розгляд справи без його
участі в порядку письмового
провадження, яке міститься в
матеріалах справи.

Представник відповідача в судове
засідання не з'явився, про час судового
розгляду справи був повідомлений
належним чином. В тому числі,
представником відповідача були
наданні письмові заперечення на
адміністративний позов, які містяться
в матеріалах справи та клопотання про
розгляд справи без представника
відповідача.

Згідно статті 128 Кодексу
адміністративного судочинства України
справа розглянута в порядку письмового
провадження.

Дослідивши матеріали справи, оцінивши
докази, які є у справі за своїм
внутрішнім переконанням, що
ґрунтуються на їх безпосередньому,
всебічному, повному та об'єктивному
дослідженні, суд встановив наступне.

ДПІ у Печерському районі Головного
управління Міндоходів у м. Києві згідно
із п.73.5 ст.73 Податкового кодексу
України від 02.12.10 №2755-VI (із змінами та
доповненнями), п.4.4 Наказу ДПА України
від 22.04.2011 № 236 «Про затвердження
Методичних рекомендацій щодо
організації та проведення органами
державної податкової служби
зустрічних звірок» здійснено
відповідні заходи з метою проведення
зустрічної звірки ТОВ «Промі-лайт»
(податковий номер 38920669) за період з
01.04.2014р. по 30.04.2014р. з урахуванням
висновку про результати відпрацювання
ризикового платника податків
оперативним підрозділом ГУ
Міністерства доходів і зборів України,
враховуючи який ДПІ у Печерському
районі Головного управління
Міндоходів у м. Києві не має можливості
провести зустрічну звірку ТОВ
«Промі-Лайт» щодо
фінансово-господарських відносин з
контрагентами-постачальниками та
контрагентами-покупцями за період
діяльності з 01.04.2014р. по 30.04.2014 року.

При цьому, посадовими особами ДПІ у
Печерському районі Головного
управління Міндоходів у м. Києві
складено Акт № 1601/26-55-22-07/38920669 від 10.06.2014
року «Про неможливість проведення
зустрічної звірки ТОВ «Промі-лайт»
щодо підтвердження господарських
відносин з платниками податків за
період з 01.04.2014р. по 30.04.2014р., згідно
висновків якого встановлено порушення
п. 187.1 ст.187, п. 198.1 ст.198, п. 198.2, 198.3 та п. 198.6
ст.198 Податкового кодексу України, що
призвело до завищення податкових
зобов'язань із податку на додану
вартість за квітень 2014р. на суму 7 776 771
грн. та завищення податкової кредиту з
податку на додану вартість за квітень
2014р. на суму 7 660 119 грн.. За результатами
звірки ТОВ «ПРОМІ ЛАЙТ» не
підтверджено задекларовані податкове
зобов'язання з ПДВ за квітень 2014р., а
також не підтверджено задекларований
податковий кредит ПДВ за квітень 2014р..
Перевіркою встановлено, що правочини,
укладені з контрагентами порушують
публічні порядок, суперечать інтересам
держави та суспільства, вчинені
удавано з метою ухилення від сплати
податків третіх осіб.

На підставі Акту № 1601/26-55-22-07/38920669 від
10.06.2014 року про неможливість проведення
зустрічної звірки відповідачем
здійснено відповідне коригування в АІС
«Податковий блок» показників
податкової звітності ТОВ «Промі-лайт»
за квітень 2014 року.

Надаючи правову оцінку спірним діям
відповідача суд виходив з такого.

Відповідно до пункту 73.5 статті 73
Податкового кодексу України з метою
отримання податкової інформації
органи державної податкової служби
мають право проводити зустрічні звірки
даних суб'єктів господарювання щодо
платника податків.

Зустрічною звіркою вважається
співставлення даних первинних
бухгалтерських та інших документів
суб'єкта господарювання, що
здійснюється органами державної
податкової служби з метою
документального підтвердження
господарських відносин з платником
податків та зборів, а також
підтвердження відносин, виду, обсягу і
якості операцій та розрахунків, що
здійснювалися між ними, для з'ясування
їх реальності та повноти відображення
в обліку платника податків.

Зустрічні звірки не є перевірками і
проводяться в порядку, визначеному
Кабінетом Міністрів України. За
результатами зустрічних звірок
складається довідка, яка надається
суб'єкту господарювання у десятиденний
термін.

Механізм проведення органами
державної податкової служби
зустрічних звірок визначено Порядком
проведення органами державної
податкової служби зустрічних звірок,
затвердженим постановою Кабінету
Міністрів України від 27 грудня 2010 року
№1232 (далі - Порядок №1232).

Згідно пунктів 1, 2 Порядку №1232
зустрічна звірка полягає у зіставленні
даних первинних бухгалтерських та
інших документів суб'єкта
господарювання, що здійснюється
органами державної податкової служби,
з метою документального підтвердження
господарських відносин з платником
податків і зборів, а також
підтвердження відносин, виду, обсягу і
якості операцій і розрахунків, що
здійснювалися між ними, для з'ясування
їх реальності та повноти відображення
в обліку платника податків. Зустрічні
звірки проводяться у суб'єктів
господарювання щодо здійснення
операцій з якими під час перевірки
платника податків та зборів виникають
сумніви стосовно факту здійснення
таких операцій або якщо існують
розбіжності задекларованих у
деклараціях з податку на додану
вартість показників податного кредиту
та податкових зобов'язань.

Згідно п.3 Порядку проведення органами
державної податкової служби
зустрічних звірок, затвердженому
постановою Кабінету Міністрів України
від 27.12.2010 року №1232 з метою проведення
зустрічної звірки орган державної
податкової служби (ініціатор) надсилає
органу державної податкової служби
(виконавцю), на обліку в якому перебуває
суб'єкт господарювання, запит про
проведення зустрічної звірки для
підтвердження отриманих від платника
податків та зборів даних. Зустрічна
звірка може бути проведена органом
державної податкової служби
(ініціатором) самостійно у разі, коли
суб'єкт господарювання перебуває на
обліку в тому ж органі державної
податкової служби, в якому перебуває
платник податків, або в межах одного
населеного пункту.

Суд бере до уваги, що відповідно до
пункту 4 Порядку проведення органами
державної податкової служби
зустрічних звірок, надіслання
завіреного печаткою запиту про подання
інформації та її документального
підтвердження суб'єкту господарювання
за його адресою (місцезнаходженням,
податковою адресою) рекомендованим
листом з повідомленням про вручення чи
особисте вручення суб'єкту
господарювання або його законному чи
уповноваженому представникові під
розписку такого запиту є обов'язком
органу державної податкової служби, що
виникає у разі відсутності в його
розпорядженні запитуваної інформації
в обсягах, необхідних для проведення
зустрічної звірки і складання довідки,
однак доказів направлення та отримання
позивачем такого запиту до суду не
надано.

У разі отримання від суб'єкта
господарювання інформації, визначеної
у запиті, та її документального
підтвердження (протягом одного місяця
з дня, що настає за днем надходження
суб'єкту господарювання запиту) орган
державної податкової служби проводить
зустрічну звірку. За результатами
проведеної зустрічної звірки
складається довідка, яка підписується
суб'єктом господарювання і посадовими
особами органу державної податкової
служби та особисто вручається суб'єкту
господарювання або його законному чи
уповноваженому представникові під
розписку або надсилається суб'єкту
господарювання за його адресою
(місцезнаходженням, податковою
адресою) рекомендованим листом із
повідомленням про вручення. Матеріали
зустрічної звірки надсилаються до
органу державної податкової служби
(ініціатора) (п.п.6, 7, 9 Порядку).

За таких обставин, за наслідками
проведення зустрічної звірки
відповідним податковим органом
складається довідка про зустрічну
звірку.

Отже, цим Порядком складання акта про
неможливість проведення зустрічної
звірки не передбачено.

Суд звертає увагу на те, що Методичними
рекомендаціями щодо організації та
проведення органами державної
податкової служби зустрічних звірок,
затверджених наказом Державної
податкової адміністрації України від
22.04.2011 року № 236, визначено виключний
перелік випадків, за яких складається
акт про неможливість проведення
зустрічної звірки.

Відповідно до п. 4.4. Методичних
рекомендацій у разі встановлення
фактів, що не дають змогу провести
зустрічну звірку суб'єкта
господарювання, зокрема у зв'язку із
зняттям з обліку, встановленням
відсутності суб'єкта господарювання
та/або його посадових осіб за
місцезнаходженням (податковою
адресою), відповідальний підрозділ не
пізніше двох робочих днів від дати
надходження запиту складає Акт про
неможливість проведення зустрічної
звірки суб'єкта господарювання,
реєструє його у Журналі реєстрації
довідок про результати проведення
зустрічної звірки (актів про
неможливість проведення зустрічної
звірки суб'єкта господарювання, неявки
для підписання, відмови від писання
Довідки про результати проведення
зустрічної звірки) та вживає
відповідних заходів, передбачених
актами ДПС України.

При подальшому залученні суб'єкта
господарювання (посадових осіб
суб'єкта господарювання) до проведення
зустрічної звірки відповідальний
підрозділ органу ДПС забезпечує
проведення такої звірки.

Згідно з вимогами до форми акта про
неможливість проведення зустрічної
звірки суб'єкта господарювання
(додаток 3 до Методичних рекомендацій
щодо організації та проведення
органами державної податкової служби
зустрічних звірок), в акті про
неможливість проведення зустрічної
звірки суб'єкта господарювання
обов'язково зазначаються причини
неможливості проведення зустрічної
звірки. При цьому, при зазначенні
причин неможливості проведення
зустрічної звірки мають бути вказані
реквізити документів, що підтверджують
цей факт (копії таких документів
додаються до акта).

При цьому, належним доказом
відсутності юридичної особи за
місцезнаходженням є наявність в
Єдиному державному реєстрі
відповідного запису про відсутність
такої особи за вказаним її
місцезнаходженням.

За таких обставин, чинним
законодавством передбачено
повноваження податкового органу
складати акт за результатами
зустрічних звірок тільки у разі
неможливості проведення дій щодо
проведення такої звірки. В іншому разі
за результатом проведення зустрічної
звірки складається довідка.

Системно аналізуючи положення п.73.5 ст.73
Податкового кодексу, п.п.6, 7 Порядку
№1232, суд доходить до висновку, що
зустрічна звірка може бути проведена
податковим органом лише в разі
наявності у розпорядженні податкового
органу первинних документів або
надання таких документів платником
податків на обов'язковий письмовий
запит податкового органу, позаяк за
своєю правовою суттю зустрічна звірка
полягає у зіставленні даних первинних
бухгалтерських та інших документів
суб'єкта господарювання, що
здійснюється органами державної
податкової служби, з метою
документального підтвердження
господарських відносин з платником
податків та зборів, а також
підтвердження відносин, виду, обсягу і
якості операцій і розрахунків, що
здійснювалися між ними, для з'ясування
їх реальності та повноти відображення
в обліку платника податків.

Отже, відсутність у розпорядженні
податкового органу первинних
документів однозначно унеможливлює
проведення зустрічної звірки.

З урахуванням наведеного суд вважає, що
у разі відсутності запитуваної
інформації в обсягах, необхідних для
проведення зустрічної звірки, та
невиконання обов'язку щодо надіслання
обов'язкового письмового запиту у
відповідача не було підстав для
проведення зустрічної звірки, при
цьому відповідачем не було вжито
відповідних заходів, передбачених
актами ДПС України після складення
акту про неможливість проведення
зустрічної звірки суб'єкта
господарювання.

Також суд зазначає, що акт відповідача
від 10.06.2014 року №1601/26-55-22-07/38920669 не
відповідає зразку форми акта про
неможливість проведення зустрічної
звірки суб'єкта господарювання, що є
додатком 3 до Методичних рекомендацій
щодо організації та проведення
органами державної податкової служби
зустрічних звірок, затвердженому
Наказом ДПА України від 22.04.2011 р. №236, та
містить, інформацію, що не передбачена
цим зразком акта, зокрема, висновки про
відсутність факту реального вчинення
господарських операцій ТОВ
«ПРОМІ-ЛАЙТ» за квітень 2014 року.

Крім того, за своїм змістом акт від
10.06.2014 року №1601/26-55-22-07/38920669 не є актом
про неможливість проведення
зустрічної звірки позивача, а фактично
є актом про проведення документальної
перевірки, яка у спосіб, визначений
законодавством, не проводилась, таким
чином суд задовольняє вимоги позивача
щодо протиправності дій щодо
проведення зустрічної звірки.

Щодо визнання неправомірності дій
відповідача щодо викладення висновків
у акті слід зазначити, що акт - це
службовий документ та такі висновки
безпосередньо не впливають на права та
обов'язки платника, оскільки
неправомірність дій відповідача
виразилась в порушенні порядку
проведення зустрічної звірки, що
підлягає судовому захисту, тому в цій
частині позовних вимог суд відмовляє.

Щодо внесення коригувань до
автоматизованої інформаційної системи
«Податковий блок», суд зазначає, що
база даних АІС «Податковий блок» є
базою співставлення податкових
зобов'язань та податкового кредиту та є
одним з програмних продуктів
центральної бази даних податкової
звітності, що введена в дію з метою
проведення перевірок податкових
декларацій з податку на додану
вартість, в якій по податковим періодам
відображаються показники податкового
кредиту та податкових зобов'язань
платників податків у розрізі
контрагентів на підставі поданої
податкової звітності з ПДВ, тобто
податкових декларацій з податку на
додану вартість з додатками №5.

Виходячи зі специфіки податку на
додану вартість, який сплачується у
складі ціни товарів (робіт, послуг),
одна операція з продажу товару
викликає відповідні податкові
наслідки у обох сторін цієї операції,
які є платниками ПДВ, - у продавця -
податкові зобов'язання, а у покупця -
податковий кредит на аналогічну суму. У
зв'язку з чим будь-які невідповідності
в показниках одного з контрагентів
безпосередньо впливають на показники
іншого, так як ці показники прямо
витікають один з одного, чому й
підлягають співставленню органами
податкової служби.

Виходячи з наведеного, дії відповідача
щодо коригування показників
податкової звітності прямо призводять
до розбіжностей з показниками
податкової звітності позивача.

Методичними рекомендаціями щодо
приймання та комп'ютерної обробки
податкової звітності платників
податків в органах ДПС України,
затверджених наказом ДПС України 14.06.2012
р. №516, встановлено, що за відсутності
зауважень до оформлення податкової
звітності вона реєструється і
вважається прийнятою. Обробка та
занесення інформації до електронних
баз виконується підрозділом ведення та
захисту податкової звітності, у разі
відсутності зазначеного підрозділу -
підрозділами, на які покладено цю
функцію. За відповідність інформації у
базах податкової звітності даним
податкових документів, наданих
платником податків, несуть
відповідальність підрозділи ведення
та захисту податкової звітності.

За таких обставин, обов'язок платника
податків подати декларацію з податку
на додану вартість узгоджується з
обов'язком податкового органу прийняти
таку декларацію та, при відсутності
зауважень, до її оформлення,
відобразити показники цієї декларації
у відповідних базах податкової
звітності.

Отже, показники податкового кредиту та
податкових зобов'язань конкретного
платника податків, які відображаються
в електронній базі даних формуються па
підставі показників, поданих таким
платником податків податкових
декларацій з податку на додану
вартість з додатком №5, і повинні їм
відповідати.

З огляду на зазначене, висновок щодо
правильності (або недостовірності)
задекларованих платником даних
податкового обліку як підстави для
внесення змін в електронну базу даних
АІС «Податковий блок» може бути
зроблений податковим органом після
визначення платникові податків
зобов'язань та їх узгодження у
встановленому законом порядку.

Відповідно до п.п. 54.3.2 п. 54.3 ст. 54
Податкового кодексу України
контролюючий орган зобов'язаний
самостійно визначити суму грошових
зобов'язань, зменшення (збільшення)
суми бюджетного відшкодування та/або
зменшення від'ємного значення об'єкта
оподаткування податком на прибуток або
від'ємного значення суми податку на
додану вартість платника податків,
передбачених цим Кодексом або іншим
законодавством, якщо дані перевірок
результатів діяльності платника
податків свідчать про заниження або
завищення суми його податкових
зобов'язань, заявлених у податкових
(митних) деклараціях, уточнюючих
розрахунках.

Згідно ст. 58 Податкового кодексу
України у разі коли сума грошового
зобов'язання платника податків,
передбаченого податковим або іншим
законодавством, контроль за
дотриманням якого покладено на
контролюючі органи, розраховується
контролюючим органом відповідно до
статті 54 цього Кодексу (крім
декларування товарів, передбаченого
для громадян), або у разі коли за
результатами перевірки контролюючий
орган встановлює факт невідповідності
суми бюджетного відшкодування сумі,
заявленій у податковій декларації, або
зменшує розмір задекларованого
від'ємного значення об'єкта
оподаткування податком на прибуток або
від'ємного значення суми податку на
додану вартість, розрахованого
платником податків відповідно до
розділу У цього Кодексу, такий
контролюючий орган надсилає (вручає)
платнику податків податкове
повідомлення-рішення.

Податкове повідомлення-рішення
містить підставу для такого
нарахування (зменшення) податкового
зобов'язання та/або зменшення
(збільшення) суми бюджетного
відшкодування та/або зменшення
від'ємного значення об'єкта
оподаткування податком на прибуток
або від'ємного значення суми податку на
додану вартість; посилання на норму
цього Кодексу та/або іншого закону,
контроль за виконанням якого покладено
на контролюючі органи, відповідно до
якої був зроблений розрахунок або
перерахунок грошових зобов'язань
платника податків; суму грошового
зобов'язання, що повинен сплатити
платник податку; суму зменшеного
(збільшеного) бюджетного відшкодування
та/або зменшення від'ємного значення
результатів господарської діяльності
або від'ємного значення суми податку на
додану вартість; граничні строки
сплати грошового зобов'язання та/або
строки виправлення платником податків
показників податкової звітності;
попередження про наслідки несплати
грошового зобов'язання або внесення
виправлень до показників податкової
звітності в установлений строк;
граничні строки, передбачені цим
Кодексом для оскарження податкового
повідомлення-рішення.

Враховуючи наведені положення
Податкового кодексу України, суд
приходить до висновку, що у випадку
виявлення факту заниження платником
податків податкового зобов'язання,
рівно як і у випадку виявлення факту
завищення платником податків
податкового зобов'язання, в тому числі
і внаслідок декларування неіснуючого
об'єкта оподаткування, податковий
орган обтяжений законодавцем
обов'язком прийняти відповідне
податкове повідомлення-рішення.

Разом з тим, як встановлено судом, у
спірних правовідносинах відповідач
податкового повідомлення-рішення не
виносив.

Акт, складений відповідачем, не є
підставою для коригування в
електронній базі податкової звітності
задекларованих платником податків
показників.

Відповідно до п. 54.1 ст. 54 Податкового
кодексу України крім випадків,
передбачених податковим
законодавством, платник податків
самостійно обчислює суму податкового
та/або грошового зобов'язання та/або
пені, яку зазначає у податковій
(митній) декларації або уточнюючому
розрахунку, що подається контролюючому
органу у строки, встановлені цим
Кодексом. Така сума грошового
зобов'язання та/або пені вважається
узгодженою.

Згідно з п. 49.8 ст. 49 Податкового кодексу
України прийняття податкової
декларації є обов'язком органу
державної податкової служби. Під час
прийняття податкової декларації
уповноважена посадова особа органу
державної податкової служби, в якому
перебуває на обліку платник податків,
зобов'язана перевірити наявність та
достовірність заповнення всіх
обов'язкових реквізитів, передбачених
пунктами 48.3 та 48.4 статті 48 цього
Кодексу. Інші показники, зазначені в
податковій декларації платника
податків, до її прийняття перевірці не
підлягають.

Приймаючи до уваги, що самостійна зміна
відповідачем в АІС «Податковий блок»
(його підсистемі) показників
податкового кредиту та податкових
зобов'язань Товариства з обмеженою
відповідальністю «ПРОМІ-ЛАЙТ» на
підставі акта перевірки №
1601/26-55-22-07/38920669 від 10.06.2014 року «Про
неможливість проведення зустрічної
звірки ТОВ «Промі-лайт» щодо
підтвердження господарських відносин
з платниками податків за період з
01.04.2014р. по 30.04.2014р. без прийняття
податкового повідомлення-рішення та
без зміни цих показників самим
підприємством шляхом подання
уточнюючих декларацій (розрахунків)
порушує права та інтереси останнього,
суд вважає, що Товариство з обмеженою
відповідальністю «ПРОМІ-ЛАЙТ», як
платник податків, має право
розраховувати на те, що задекларовані
ним в податкових деклараціях показники
податкового кредиту та податкових
зобов'язань відповідають показникам з
централізованої бази даних податкової
звітності.

За таких обставин, суд дійшов висновку,
що невідповідність показників
податкового кредиту та податкових
зобов'язань, що задекларовані
Товариством з обмеженою
відповідальністю «ПРОМІ-ЛАЙТ» у
декларації з податку на додану
вартість за квітень 2014 р., показникам в
АІС «Податковий блок» (його
підсистемі), має безпосередній вплив на
права та інтереси підприємства,
оскільки фактичною є зміною показників
декларації платника податків,
здійсненою поза межами компетенції
податкового органу з огляду на зміст
ст. 49 ПК України, якою визначено порядок
подання декларацій до органів
державної податкової служби.

Слід зазначити, що у податковому праві
визнається критерій добросовісності
платника, який передбачає законність
дій платника у сфері податкових
правовідносин (у тому числі і щодо
формування даних податкового обліку),
доки це не спростовано у порядку,
встановленому Податковим кодексом
України, що виключає можливості
застосування до платника негативних
правових наслідків (зокрема, у вигляді
коригування у податковому обліку
податкових зобов'язань та кредиту за
результатами проведеної перевірки) до
моменту донарахування платникові
податку податкового зобов'язання в
порядку статті 54 Податкового кодексу
України та його узгодження.

Відповідно до ч. ч. 1, 2 ст. 71 Кодексу
адміністративного судочинства України
кожна сторона повинна довести ті
обставини, на яких ґрунтуються її
вимоги за заперечення. В
адміністративних справах про
протиправність рішень, дій чи
бездіяльності суб'єкта владних
повноважень обов'язок щодо доказування
правомірності свого рішення, дії чи
бездіяльності покладається на
відповідача, якщо він заперечує проти
адміністративного позову.

Таким чином, з урахуванням доказів у їх
сукупності та висновків суду
викладених вище, суд приходить
висновку, що позов підлягає частковому
задоволенню.

Вирішуючи питання щодо розподілу
судових витрат, суд керується вимогами
ст.94 Кодексу адміністративного
судочинства України.

Керуючись ст.ст. 71, 86, 94, 160-163 Кодексу
адміністративного судочинства
України, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Адміністративний позов Товариства з
обмеженою відповідальністю
«Промі-лайт» до Державної податкової
інспекції у Печерському районі ГУМ у
м.Києві про визнання протиправними дій
та зобов'язання вчинити певні дії -
задовольнити частково.

Визнати протиправними дії ДПІ у
Печерському районі ГУ Міндоходів у м.
Києві щодо проведення зустрічної
звірки Товариства з обмеженою
відповідальністю «Промі-лайт», за
результатами якої складено акт
№1601/26-55-22-07/38920669 від 10.06.2014 р. «Про
неможливість проведення зустрічної
звірки ТОВ «Промі-лайт» (податковий
номер 38920669) щодо підтвердження
господарських відносин платниками
податків за період з 01.04.2014р. по
30.04.2014р.».

Визнати протиправними дії ДПІ у
Печерському районі ГУ Міндоходів у м.
Києва щодо внесення коригувань до
автоматизованої інформаційної системи
«Податковий блок», зокрема, до
підсистеми «Аналітична система» на
підставі висновків, викладених у акті
№1601/26-55-22-07/38920669 від 10.06.2014 року «Про
неможливість проведення зустрічної
звірки ТОВ «Промі-лайт» (податковий
номер 38920669) щодо підтвердження
господарських відносин платниками
податків за період з 01.04.2014р. по
30.04.2014р.»;

Зобов'язати ДПІ у Печерському районі ГУ
Міндоходів у м. Києві відновити в
автоматизованій інформаційній системі
«Податковий блок», зокрема, у
підсистемі «Аналітична система»,
показники податкових зобов'язань та
податкового кредиту з ПДВ, які були
відкориговані податковим органом на
підставі висновків, викладених у акті
№1601/26-55-22-07/38920669 від 10.06.2014 року «Про
неможливість проведення зустрічної
звірки ТОВ «Промі-лайт» (податковий
номер 38920669) щодо підтвердження
господарських відносин платниками
податків за період з 01.04.2014р. по
30.04.2014р.».

В іншій частині позовних вимог
відмовити.

Присудити з Державного бюджету України
на користь Товариства з обмеженою
відповідальністю «Промі-лайт» () судові витрати у розмірі 54
(п'ятдесят чотири) гривні 81 копійка.

Постанова суду може бути
оскаржена до Дніпропетровського
апеляційного адміністративного суду
шляхом подання апеляційної скарги
через Дніпропетровський окружний
адміністративний суд з одночасним
направленням копії апеляційної скарги
особою, яка її подає, до суду
апеляційної інстанції.

Апеляційна скарга на постанову суду
першої інстанції подається протягом
десяти днів з дня її проголошення. У
разі складення постанови у повному
обсязі, а також прийняття постанови у
письмовому провадженні апеляційна,
скарга подається протягом десяти днів
з дня отримання копії постанови.

У разі якщо справа розглядалась судом
за місцезнаходженням суб'єкта владних
повноважень і він не був присутній у
судовому засіданні під час
проголошення судового рішення, але
його було повідомлено про можливість
отримання копії постанови суду
безпосередньо у суді, то десятиденний
строк на апеляційне оскарження
постанови суду обчислюється з
наступного дня після закінчення
п'ятиденного строку з моменту
отримання суб'єктом владних
повноважень повідомлення про
можливість отримання копії постанови
суду.

Постанова суду набирає законної сили
відповідно до вимог ст. 254 Кодексу
адміністративного судочинства
України.

Суддя Н.В.
Боженко