Справа № 821/711/14
Суддя: Василяка Д.К.
Дата ухвалення: 2014-08-14 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ХЕРСОНСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ
СУД
___________________________________________________________________
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

14 серпня 2014 р.м. ХерсонСправа № 821/711/14

Херсонський окружний адміністративний
суд у складі:

головуючого судді: Василяки Д.К.,

при секретарі: влевій В.О., за участю
представників позивача ОСОБА_1, ОСОБА_2,
ОСОБА_3, ОСОБА_4, розглянувши у
відкритому судовому засіданні
адміністративну справу за позовом
Приватного підприємства
"Хлібопродукти" до Інспекції
державного архітектурно-будівельного
контролю у Херсонській області про
визнання протиправною та скасування
постанови та припису,

встановив:

Приватне підприємство "Хлібопродукти"
(далі по тексту - ПП "Хлібопродукти" або
позивач) звернулось до суду з
адміністративним позовом до Інспекції
державного архітектурно-будівельного
контролю у Херсонській області (далі по
тексту - Інспекція ДАБК в Херсонській
області або відповідач) про визнання
протиправною та скасування постанови
та припису.

Позовні вимоги обґрунтовані тим, що 12
лютого 2014 року начальником
інспекційного відділу на підставі
направлення на здійснення
позапланової перевірки №185 від 10
лютого 2014 року здійснено позапланову
перевірку дотримання законодавства у
сфері містобудівельної діяльності,
будівельних норм, державних стандартів
і правил на об'єкті "реконструкція
приміщень житлового будинку під
багатоквартирний будинок з
вбудованими офісними приміщеннями по
вул. Перекопська, 64 в м. Херсоні", в
результаті перевірки складено акт та
встановлено, що проектна документація
на реконструкцію розроблена з
порушенням вимог містобудівного
законодавства, при цьому, вказаним
актом встановлено, що доступність мало
мобільних груп населення в офісні
приміщення забезпечена улаштування
пандусу. 13 лютого 2014 року відповідачем
видано припис на проведення проектної
документації у відповідність до вимог
чинного законодавства в термін до
введення об'єкту в експлуатацію. На
підставі акту відповідачем винесена
постанова №7/21-04-15-20, якою визнано
винним у вчиненні правопорушення,
передбаченого ч. 1 ст.2 Закону України
"Про відповідальність за
правопорушення містобудівної
діяльності" та накладено штраф у сумі
109620,00 грн. Підстав для проведення
перевірки не було, оскільки у листі
громадської організації не зазначено
які є порушення. Вказав, що
відповідачем не зазначено, яке саме
цільове призначення земельної ділянки
на яке мало бути змінене для проведення
реконструкції, та те, що містобудівні
розрахунки в дійсності присутні в
робочому проекті. При реконструкції
вказаного житлового будинку
виконувались сантехнічні та
електричні роботи без зміни обсягів
виділених ресурсів, пожежна безпека
об'єкту забезпечена декларацією на
готовність об'єкта, що була отримана за
місяць до початку проектування
реконструйованих приміщень. Вказаний
припис та постанову вважає незаконними
та просить скасувати.

Представники позивача в судовому
засіданні позовні вимоги підтримали та
просили задовольнити.

Представник відповідача в судове
засідання не з'явився, про дату, час та
місце розгляду справи повідомлений
належним чином. Надав до суду за
печення проти позовних вимог.
Заперечення обґрунтовано тим, що
підставою для перевірки лист
громадської організації "Київська
організація інвалідів "Ірида" від 08.02.2014
року, наказ начальника інспекції ДАБК
№ 02 від 08.01.2014 р. "Про підстави
проведення планових та позапланових
перевірок та оформлення матеріалів за
їх результатами" та направлення на
здійснення позапланової перевірки від
10.02.2014 р. № 185. За результатами перевірки
встановлено, що проектна документація
на реконструкцію розроблена з
порушеннями вимог містобудівного
законодавства. За наслідками розгляду
акту перевірки від 12.02.2014 року та
протоколу №56 від 13.02.2014 року про
правопорушення у сфері містобудівної
діяльності та припису від 13.02.2014 року
прийнято постанову про накладення
штрафу за правопорушення у сфері
містобудівної діяльності від 18.02.2014
року № 7/21-04-15-20, якою на ПП
"Хлібопродукти" за вчинення
правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 2
Закону України "Про відповідальність
за правопорушення у сфері
містобудівної діяльності" накладено
штраф у розмірі 109 620,00 грн. Вважає, що
позовні вимоги є безпідставними та не
підлягають задоволенню.

Розглянувши подані документи,
врахувавши позицію представників
позивача, представника відповідача,
адміністративний позов та документи
покладені в його основу, з'ясувавши всі
фактичні обставини, на яких
ґрунтується позов, об'єктивно оцінивши
докази, які мають юридичне значення для
розгляду спору по суті, суд приходить
до наступного: 10.02.2014 року Інспекцією
ДАБК проведена позапланова перевірка
додержання містобудівного
законодавства та державних
будівельних норм, ДБН В.2.2-17:2006 під час
виконання будівельних робіт на об'єкті
"реконструкція приміщень житлового
будинку під багатоквартирний будинок з
будованими офісними приміщеннями по
вул. Перекопська, 64 в м. Херсоні.

13 лютого 2014 року позивачу видано припис
на проведення проектної документації у
відповідність до вимог чинного
законодавства в термін до введення
об'єкту в експлуатацію та складено
протокол №56 про правопорушення у сфері
містобудівної діяльності.

Па підставі акту перевірки Інспекцією
ДАБК винесено постанову №7/21-04-15-20, якою
накладено штраф у сумі 109620,00 грн.

Повноваження Державної
архітектурно-будівельної інспекції
України щодо здійснення державного
архітектурно-будівельного контролю
визначені статтею 41 Закону України "Про
регулювання містобудівної діяльності",
Положенням про Державну
архітектурно-будівельну інспекцію
України, затвердженим Указом
Президента України від 08.04.2011р. №439/2011,
та Порядком здійснення державного
архітектурно-будівельного контролю,
затвердженим постановою Кабінету
Міністрів України від 23.05.2011р. №553 (із
змінами і доповненнями, внесеними
постановою Кабінету Міністрів України
від 27.02.2012р. №148).

Відповідно до положень Закону України
"Про регулювання містобудівної
діяльності" державний
архітектурно-будівельний контроль - це
сукупність заходів, спрямованих на
дотримання вимог законодавства у сфері
містобудівної діяльності, будівельних
норм, державних стандартів і правил.
Згідно із ст. 41 цього Закону, державний
архітектурно-будівельний контроль
здійснюється інспекціями державного
архітектурно-будівельного контролю в
порядку, встановленому Кабінетом
Міністрів України.

За змістом ст. 4 Закону України "Про
регулювання містобудівної діяльності",
позивач є суб'єктом містобудування.

Постановою Кабінету Міністрів України
від 23 травня 2011 р. № 553 затверджено
Порядок здійснення державного
архітектурно-будівельного контролю
(далі - Порядок), п.1 якого передбачено,
що він визначає процедуру здійснення
заходів, спрямованих на дотримання
вимог законодавства у сфері
містобудівної діяльності, будівельних
норм, державних стандартів і правил та
ліцензійних умов провадження
господарської діяльності, пов'язаної з
будівництвом об'єкта архітектури, який
за складністю
архітектурно-будівельного рішення та
(або) інженерного обладнання належить
до IV і V категорії складності (в
редакції, чинній на час виникнення
спірних правовідносин).

Згідно із п.п. 5, 7, 8 Порядку, державний
архітектурно-будівельний контроль
здійснюється за територіальним
принципом (у межах областей) у порядку
проведення планових та позапланових
перевірок.

Позаплановою перевіркою вважається
перевірка, яка не передбачена планом
роботи інспекції. Підставами для
проведення позапланової перевірки,
серед інших, є необхідність проведення
перевірки достовірності даних,
наведених у повідомленні та декларації
про початок виконання підготовчих
робіт, повідомленні та декларації про
початок виконання будівельних робіт,
декларації про готовність об'єкта до
експлуатації, протягом трьох місяців з
дня подання зазначених документів.

За результатами перевірки суб'єкта
господарювання, який провадить
господарську діяльність, пов'язану із
створенням об'єктів архітектури,
складається відповідний акт у двох
примірниках.

Відповідно до п. 21 Порядку, якщо суб'єкт
містобудування, щодо якого
здійснюється державний
архітектурно-будівельний контроль, не
погоджується з актом перевірки, він
підписує його із зауваженнями, які є
невід'ємною частиною такого акта.

У разі виявлення порушень вимог
законодавства у сфері містобудівної
діяльності, крім акта перевірки,
складається протокол разом з приписом
усунення порушення вимог
законодавства у сфері містобудівної
діяльності, будівельних норм,
державних стандартів і правил або
приписом про зупинення підготовчих та
будівельних робіт, які виконуються без
повідомлення, реєстрації декларації
про початок їх виконання або дозволу на
виконання будівельних робіт (далі -
припис).

Протокол протягом трьох днів після
його складення та всі матеріали
перевірки подаються керівникові
відповідної інспекції або його
заступникові для винесення постанови
про накладення штрафу, передбаченої
законодавством України.

Якщо суб'єкт містобудування, щодо якого
здійснюється державний
архітектурно-будівельний контроль, не
погоджується з актом перевірки, він
підписує його із зауваженнями, які є
невід'ємною частиною такого акта.

У разі відмови суб'єкта містобудування,
щодо якого здійснюється державний
архітектурно-будівельний контроль,
підписати акт перевірки та припис,
посадова особа інспекції робить у акті
відповідний запис.

У разі відмови суб'єкта містобудування,
щодо якого здійснюється державний
архітектурно-будівельний контроль, від
отримання акта та припису, вони
надсилаються йому рекомендованим
листом з повідомленням.

Постанова про накладення штрафу
складається у трьох примірниках.
Перший примірник постанови у триденний
строк після її прийняття вручається
під розписку суб'єкту містобудування
(керівнику або уповноваженому
представнику суб'єкта містобудування)
або надсилається рекомендованим
листом з повідомленням, про що робиться
запис у справі. Два примірники
залишаються в інспекції, яка наклала
штраф.

Щодо посилань представника позивача на
те, що відповідач не мав повноважень
проводити перевірку об'єкту
містобудування ІІІ категорії
складності, оскільки затвердженим
постановою Кабінету Міністрів України
від 23 травня 2011 р. № 553 "Порядком
здійснення державного
архітектурно-будівельного контролю"
визначено, що він застосовується при
перевірці дотримання вимог
законодавства у сфері містобудівної
діяльності на об'єктах містобудування
IV і V категорії складності, суд вважає
за необхідне зазначити наступне:
Постановою Кабінету Міністрів
України від 27.02.2012 р. № 148 внесені зміни
до вказаного вище Порядку, а саме у
тексті Порядку слова "господарська
діяльність, пов'язана із створенням
об'єктів будівництва" та "господарська
діяльність, пов'язана із створенням
об'єктів архітектури" у всіх відмінках
замінено словами "господарська
діяльність, пов'язана з будівництвом
об'єкта архітектури, який за складністю
архітектурно-будівельного рішення та
(або) інженерного обладнання належить
до IV і V категорії складності "у
відповідному відмінку.

Проте аналіз змісту постанов Кабінету
Міністрів України від 23.05.2011 р. № 553 та
від 27.02.2012 р. № 148 не дає підстав для
висновку про те, що на даний час
Інспекція державного
архітектурно-будівельного контролю
позбавлена повноважень здійснювати
заходи, спрямовані на дотримання вимог
законодавства у сфері містобудівної
діяльності, будівельних норм,
державних стандартів і правил на
об'єктах всіх категорій складності.

Суд приходить до висновку, що в
результаті внесення змін до Порядку
обмежені повноваження Інспекції лише
щодо контролю за дотриманням
ліцензійних умов провадження
господарської діяльності, пов'язаної з
будівництвом об'єкта архітектури, який
за складністю
архітектурно-будівельного рішення та
(або) інженерного обладнання належить
до І-ІІІ категорії складності.

Таким чином, суд вважає, що доводи
представника позивача про відсутність
у Інспекції повноважень здійснювати
перевірку додержання вимог
містобудівного законодавства на
об'єктах І-ІІІ категорії складності є
помилковими.

Перевірку проведено на підставі листа
громадської організації "Київська
організація інвалідів "Ірида" від 08.02.2014
року та наказу начальника інспекції
ДАБК № 02 від 08.01.2014 р. "Про підстави
проведення планових та позапланових
перевірок та оформлення матеріалів за
їх результатами" та направлення на
здійснення позапланової перевірки від
10.02.2014 р. № 185.

Отже, суд приходить до висновку, що
перевірку проведено правомірно,
оскільки підставою для її проведення є
лист громадської організації. На думку
суду даний лист містить посилання на
порушення містобудівного
законодавства.

Так, перевіркою встановлено що
проектна документація на
реконструкцію розроблена з порушенням
вимог містобудівного законодавства, а
саме: не змінено цільове призначення
земельної ділянки, реконструкція
індивідуального житлового будинку під
багатоквартирний будинок
запроектована без проведення
містобудівних розрахунків відповідно
до розділу 3 ДБН 360-92 "Планування та
забудова міських і сільських поселень";
без отримання вихідних даних на
проектування (технічні умови служб
міста, технічні умови в частині
забезпечення протипожежного захисту
об'єкту), чим було порушення п.п 11, 12
додатку "А" ДБН А.2.2-3:2012 "Склад та зміст
проектної документації на
будівництво", ст.ст.26, 29 Закону України
"Про регулювання містобудівної
діяльності".

Щодо посилання позивача про те, що не
вказано яке цільове призначення
земельної ділянки мало бути змінено
суд зазначає, що в державному акті на
право власності на земельну ділянку
Серії ЯД № 728560, яке видано на ім'я
ОСОБА_5 зазначено, що цільове
призначення земельної ділянки: для
будівництва і обслуговування
житлового будинку, господарських
будівель та споруд. Проте, в акті
перевірки дотримання вимог
законодавства у сфері містобудівної
діяльності, будівельних норм,
державних стандартів і правил від 12
лютого 2014 року встановлено, що в
проектній документації на
реконструкцію не змінено цільове
призначення земельної ділянки.

Позивач в позові вказав, що
містобудівні розрахунки в дійсності
присутні на робочому проекті. Суд
зазначає, що відповідно до розрахунку
класу наслідків та категорій
складності об'єкта житловий будинок є
багатоквартирним, при цьому, що в
державному акті на право власності на
земельну ділянку не вказано, що
цільове призначення земельної ділянки
саме для будівництва та обслуговування
багатоквартирного житлового будинку.
При цьому, позивачем не надано належних
та допустимих доказів виконання
сантехнічних та електричних робіт без
зміни обсягів виділених ресурсів.

Додатком "А" ДБН А.2.2-3:2012 "Склад та зміст
проектної документації на будівництво
встановлено перелік вихідних даних та
технічних умов, які надаються
замовником, так відповідно до п. 11
встановлено, що надаються технічні
умови на приєднання запроектованого
об'єкта до інженерних мереж та
комунікацій.

Відповідно до п. 12 Додатка "А" ДБН
А.2.2-3:2012 "Склад та зміст проектної
документації на будівництво, технічні
умови", до вихідних даних та технічних
умов, які надаються замовником є
технічні умови в частині забезпечення
протипожежного захисту об'єкта.

Щодо посилання позивача, що при
реконструкції вказаного житлового
будинку виконувались сантехнічні та
електричні роботи без зміни обсягів
виділених ресурсів суд зазначає,
вказане твердження нічим, окрім
пояснень не підтверджено. Також суд
зазначає, що технічні умови не є
належним підтвердженням виконання
даних робіт.

Також суд вказує, щодо посилання
позивача, що пожежна безпека об'єкту
забезпечена декларацією на готовність
об'єкта, що була отримана до початку
проектування реконструйованих
приміщень є помилковим, оскільки актом
перевірки дотримання вимог
законодавства у сфері містобудівної
діяльності, будівельних норм,
державних стандартів і правил від
12.02.2014 р., оскільки актом встановлено
відсутність вказаної документації на
початок проведення перевірки, а на час
розгляду справи не надано будь - яких
документів на підтвердження щодо її
отримання.

З огляду на таке, суд приходить до
висновку, що постанова від 18.02.2014 р. №
7/21-04-15-20 та припис від 13.02.2014 р.
законними, тому суд не вбачає підстав
для задоволення позовних вимог.

Серед критеріїв оцінювання судом
рішень, дій чи бездіяльності суб'єктів
владних повноважень, які одночасно є
принципами адміністративної
процедури, є принцип законності, що
закріплений у ч.2 ст.19 Конституції
України, відповідно до якого органи
державної влади та органи місцевого
самоврядування, їх посадові особи
зобов'язані діяти лише на підставі, в
межах повноважень та у спосіб, що
передбачені Конституцією та законами
України.

Згідно з ч. 3 ст. 2 Кодексу
адміністративного судочинства
України, у справах щодо оскарження
рішень, дій чи бездіяльності суб'єктів
владних повноважень адміністративні
суди перевіряють, чи прийняті (вчинені)
вони, зокрема, на підставі, у межах
повноважень та у спосіб, що передбачені
Конституцією та законами України; з
використанням повноваження з метою, з
якою це повноваження надано;
обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх
обставин, що мають значення для
прийняття рішення (вчинення дії);
безсторонньо (неупереджено);
добросовісно; розсудливо; з
дотриманням принципу рівності перед
законом, запобігаючи несправедливій
дискримінації; пропорційно, зокрема, з
дотриманням необхідного балансу між
будь-якими несприятливими наслідками
для прав, свобод та інтересів особи і
цілями, на досягнення яких спрямоване
це рішення (дія); з урахуванням права
особи на участь у процесі прийняття
рішення; своєчасно, тобто протягом
розумного строку.

Згідно ст. 86 КАС України, суд оцінює
докази, які є у справі, за своїм
внутрішнім переконанням, що
ґрунтується на їх безпосередньому,
всебічному, повному та об'єктивному
дослідженні. Ніякі докази не мають для
суду наперед встановленої сили. Суд
оцінює належність, допустимість,
достовірність кожного доказу окремо, а
також достатність і взаємний зв'язок
доказів у їх сукупності.

Відповідно до ч. 2 ст. 71 КАС України, в
адміністративних справах про
протиправність рішень, дій чи
бездіяльності суб'єкта владних
повноважень обов'язок щодо доказування
правомірності свого рішення, дії чи
бездіяльності покладається на
відповідача, якщо він заперечує проти
адміністративного позову.

Суд вважає, що в даному випадку
відповідачем надані докази
правомірності своїх дій.

У зв'язку з цим, суд, аналізуючи
викладене приходить до висновку, що
позов Приватного підприємства
"Хлібопродукти" до Інспекції
державного архітектурно-будівельного
контролю у Херсонській області про
визнання протиправною та скасування
постанови та припису не підлягає
задоволенню.

В судовому засіданні оголошено вступну
та резолютивну частину постанови.

Керуючись ст.ст. 8, 9, 12,17,18, 19,128, ч. 1 ст. 158,
159, 160-163, 167 КАС України, суд -

постановив:

В задоволенні адміністративного
позову відмовити в повному обсязі.

Постанова може бути оскаржена в
апеляційному порядку до Одеського
апеляційного адміністративного суду
через суд першої інстанції шляхом
подачі апеляційної скарги в 10-денний
строк з дня її проголошення, а в разі
складення постанови у повному обсязі
відповідно до ст. 160 КАС України чи
прийняття постанови у письмовому
провадженні апеляційна скарга
подається протягом десяти днів з дня
отримання копії постанови.

Копія апеляційної скарги одночасно
надсилається особою, яка її подає, до
суду апеляційної інстанції.

Постанова набирає законної сили після
закінчення строку подання апеляційної
скарги, якщо вона не була подана у
встановлений строк. У разі подання
апеляційної скарги постанова, якщо її
не скасовано, набирає законної сили
після закінчення апеляційного
розгляду справи.

Повний текст постанови виготовлений та
підписаний 19 серпня 2014 р.

Суддя
Василяка
Д.К.

кат. 6.1