Справа № 804/8321/14
Суддя: Рищенко Андрій Юрійович
Дата ухвалення: 2014-07-17 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ПОСТАНОВА ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

17 липня 2014 р. Справа № 804/8321/14
Дніпропетровський окружний
адміністративний суд у складі:

головуючого судді -Рищенко А. Ю.,
розглянувши в порядку письмового
провадження у місті Дніпропетровську
адміністративну справу за позовом
Товариства з обмеженою
відповідальністю
«Консалтінг-Універсал» до Державної
податкової інспекції у Бабушкінському
районі м. Дніпропетровська Головного
управління Міндоходів у
Дніпропетровській області про
скасування податкового
повідомлення-рішення від 18.02.2014 року
№, -

ВСТАНОВИВ:

12.06.2014 року до Дніпропетровського
окружного адміністративного суду
звернулось Товариство з обмеженою
відповідальністю
«Консалтінг-Універсал» з позовом до
Державної податкової інспекції у
Бабушкінському районі м.
Дніпропетровська Головного управління
Міндоходів у Дніпропетровській
області про скасування податкового
повідомлення-рішення від 18.02.2014 року
№.

Свої позовні вимоги Товариство з
обмеженою відповідальністю
«Консалтінг-Універсал» (далі - ТОВ
«Консалтінг-Універсал») обґрунтовує
тим, що за результатами проведеної
камеральної перевірки податковим
органом були зроблені хибні висновки
щодо встановлених порушень вимог
чинного податкового законодавства
України, з урахуванням яких
протиправно було винесено податкове
повідомлення-рішення від 18.02.2014 року
№. Відповідно до вказаного
податкового повідомлення-рішення ТОВ
«Консалтінг-Універсал» податковою
інспекцією було визначено суму
завищення від'ємного значення податку
на додану вартість у розмірі - 2996394,00грн.
Адже за твердженнями позивача ним
правомірно було сформовано податковий
кредит, сума якого підтверджується
податковими накладними та оплатою ТОВ
«Консалтінг-Універсал» за придбане у
ВАТ «Дніпрошина» майно. А відображення
ТОВ «Консалтінг-Універсал» в травні 2009
року податкового кредиту, сформованого
у зв'язку з придбанням основних фондів,
ніяким чином не призводить до
зменшення суми податку на додану
вартість, яку платник податку має право
включити до складу податкового кредиту
за операцією з придбання основних
фондів.

Просить суд: скасувати податкове
повідомлення-рішення форми «В4» від 18
лютого 2014 року №, прийняте
Державною податковою інспекцією у
Бабушкінському районі м.
Дніпропетровська Головного управління
Міндоходів у Дніпропетровській
області.

У судове засідання сторони не
з'явились, належним чином були
повідомлені про час, дату та місце
розгляду справи.

Від представника позивача надійшла
письмова заява про розгляд справи без
його участі.

Представник відповідача у судове
засідання не з'явився, проте надав суду
письмові заперечення проти даного
адміністративного позову, відповідно
до яких повідомив про правомірність
винесеного податкового
повідомлення-рішення та висновків акту
камеральної перевірки. Так, за
результатами перевірки відповідачем
було встановлено перевищення
платником задекларованого залишку
від'ємного значення на підставі
податкового повідомлення-рішення за
формою «В», що відображається зі знаком
«-» у рядку 21.3 податкової декларації з
ПДВ податкового (звітного) періоду, в
якому таке повідомлення-рішення було
отримане. За твердженнями податкової
інспекції, в даному випадку має місце
випадок, коли платник податків
звернувся до суду з позовом про
скасування податкового
повідомлення-рішення, яким визначено
не суму грошового зобов'язання, а
зменшено суму від'ємного значення суми
податку на додану вартість. Тому,
вважає, що платник податків
позбавлений права на оскарження
винесеного податкового
повідомлення-рішення про зменшення
суми від'ємного значення суми ПДВ.
Також за результатами документальної
позапланової невиїзної перевірки ТОВ
«Консалтінг-Універсал» з питань
визначення правомірності формування
залишку відємного значення по
декларації за серпень 2013 року складено
акт №606/151/36207575 від 30.09.2013 року. Згідно
висновків вказаного акту перевірки ТОВ
«Консалтінг-Універсал» було завищено
залишок від'ємного значення сум ПДВ
(рядок 24 податкової звітності) -
2996394,00грн. На підставі даного акту
перевірки прийнято податкове
повідомлення-рішення № від 31.10.2013
року про зменшення розміру від'ємного
значення суми податку на додану
вартість. На теперішній час триває
судове оскарження податкового
повідомлення-рішення, винесеного
Державною податковою інспекцією у
Бабушкінському районі м.
Дніпропетровська Головного управління
Міндоходів у Дніпропетровській
області, суми завищення залишку
від'ємного значення, які встановлені в
ході перевірок, не мають права на
формування податкової звітності по
рядку 24 декларації з ПДВ до закінчення
судового оскарження. Проте, позивачем
продовжують декларуватися залишки
від'ємного значення у декларації з ПДВ.

На підставі ч.6 ст. 128 КАС України суд
ухвалив рішення про розгляд справи в
порядку письмового провадження.

Суд, вивчивши наявні у справі докази та
оцінивши їх у сукупності, вважає
необхідним задовольнити даний
адміністративний позов повністю з
наступних підстав.

З матеріалів справи вбачається, що
28.01.2014 року Державною податковою
інспекцією у Бабушкінському районі м.
Дніпропетровська Головного управління
Міндоходів у Дніпропетровській
області було проведено камеральну
перевірку даних ТОВ
«Консалтінг-Універсал» з питань
достовірності визначення залишку
від'ємного значення, який після
бюджетного відшкодування включається
до складу податкового кредиту
наступного податкового періоду по
податковій декларації з ПДВ за грудень
2013 року.

Хід та висновку проведеної перевірки
були викладені в акті перевірки від
28.01.2014 року за №188/22-4-16/36207575.

Відповідач прийшов до таких висновків
в ході проведеної перевірки, а саме:
дані камеральної перевірки свідчать
про порушення п.200.1, п.200.2, п.200.3, п.200.4
ст.200 Податкового кодексу України:
завищення (таблиця 3) залишку від'ємного
значення за грудень 2013 року, який після
бюджетного відшкодування включається
до податкового кредиту наступного
податкового періоду у сумі - 2996394,00грн.,
заявленого в податковій декларації з
податку на додану вартість за грудень
2013 року (17.01.2013 року №): за таблицею
3 - збільшується (зменшується) сума, що
підлягала зарахуванню до складу
податкового кредиту наступного
звітного (податкового) періоду (р.24) -
-2996394,00грн.

На підставі вказаного акту перевірки
відповідачем було винесене
оскаржуване податкове
повідомлення-рішення від 18.02.2014 року за
№, яким визначена сума завищення
від'ємного значення податку на додану
вартість у розмірі - 2996394,00грн.

24 лютого 2014 року ТОВ
«Консалтінг-Універсал» отримало
податкове повідомлення-рішення форми
«В4» від 18 лютого 2014 року №,
прийняте ДПІ у Бабушкінському районі.

Не погодившись з вищевказаним
податковим повідомленням-рішенням ТОВ
«Консалтінг-Універсал» 03 березня 2014
року звернулось до Головного
управління Міндоходів у
Дніпропетровській області зі скаргою
про перегляд податкового
повідомлення-рішення форми «В4» від 18
лютого 2014 року № , якою просило
скасувати вищезазначене податкове
повідомлення-рішення, прийняте ДПІ у
Бабушкінському районі.

28 квітня 2014 року ТОВ
«Консалтінг-Універсал» отримало
рішення про результати розгляду скарги
від 14.04.2014 р. № 2188/10/04-36-10-08-09, прийняте
Головним управлінням Міндоходів у
Дніпропетровській області, яким було
залишено без змін податкове
повідомлення-рішення ДПІ У
Бабушкінському районі м.
Дніпропетровська форми «В4» від 18
лютого 2014 року № про зменшення
розміру від'ємного значення суми
податку на додану вартість у розмірі 2
996 394 грн., а скаргу ТОВ
«Консалтінг-Універсал» без
задоволення.

Проте, позивач не погодився з рішенням
про результати розгляду скарги від
14.04.2014 р. № 2188/10/04-36-10-08-09, прийнятим
Головним управлінням Міндоходів у
Дніпропетровській області, ТОВ
«Консалтінг-Універсал» 06 травня 2014
року звернулось до Міністерства
доходів і зборів України зі скаргою про
перегляд податкового
повідомлення-рішення форми «В4» від 18
лютого 2014 року № , якою просило
скасувати вказане податкове
повідомлення-рішення.

02 червня 2014 року ТОВ
«Консалтінг-Універсал» отримало
рішення про результати розгляду скарги
від 20.05.2014 р. №8930/6/99-99-10-01-15, прийняте
Міністерством доходів і зборів
України, яким скаргу ТОВ
«Консалтінг-Універсал» залишено без
задоволення.

Зі змісту спірного акту №188/22-4-16/3620757
від 28 січня 2014 року вбачається, що
підставою для висновків контролюючого
органу про викладені в акті порушення
стали висновки акту документальної
позапланової невиїзної перевірки ТОВ
«Консалтінг-Універсал» з питань
визначення правомірності формування
залишку від'ємного значення по
декларації за серпень 2013 року
№606/151/36207575 від 30.09.2013 р., в якому ДПІ у
Бабушкінському районі м.
Дніпропетровська дійшли висновку про
порушення ТОВ «Консалтінг-Універсал»
п. 102.5 ст. 102, ст. 200 Податкового кодексу
України, та за результатами якого було
винесене податкове
повідомлення-рішення форми «В4» №
від 31.10.2013 року про зменшення від'ємного
значення суми ПДВ платника, що вручено
підприємству 07.11.2013 р. У зв'язку з чим,
ТОВ «Консалтінг-Універсал» порушено
Порядок заповнення і подання
податкової звітності з податку на
додану вартість за грудень 2013 року,
зокрема: в рядку 21.3 декларації не
відображена сума 2 996 394,00 зі знаком «-»
(за результатами акту №606/151/36207575 від
30.09.2013, ППР № від 31.10.2013 року), як
передбачено підпунктом 4.6.7 розділу V
Порядку №1492; завищено значення рядка 24
декларації на 2 996 394,00 грн.

Суд вважає за необхідне зазначити, що
пунктами 4, 6 Порядку оформлення
результатів документальних перевірок
з питань дотримання податкового,
валютного та іншого законодавства,
затвердженого Наказом Державної
податкової адміністрації України № 984
від 22.12.2010 року, зареєстрованого в
Міністерстві юстиції України 12.01.2011
року за № 34/18772 (є чинним) визначено, що
акт документальної перевірки повинен
містити систематизований виклад
виявлених під час перевірки фактів
порушень норм податкового, валютного
та іншого законодавства, контроль за
дотриманням якого покладено на органи
державної податкової служби.

Факти виявлених порушень податкового,
валютного та іншого законодавства,
контроль за дотриманням якого
покладено на органи державної
податкової служби, викладаються в акті
документальної перевірки чітко,
об'єктивно та в повній мірі, із
посиланням на первинні або інші
документи, які зафіксовані в
бухгалтерському та податковому обліку,
що підтверджують наявність зазначених
фактів.

Відповідно до п.44.1 ст.44 Податкового
кодексу України для цілей
оподаткування платники податків
зобов'язані вести облік доходів, витрат
та інших показників, пов'язаних з
визначенням об'єктів оподаткування
та/або податкових зобов'язань, на
підставі первинних документів,
регістрів бухгалтерського обліку,
фінансової звітності, інших
документів, пов'язаних з обчисленням і
сплатою податків і зборів, ведення яких
передбачено законодавством.

Платникам податків забороняється
формування показників податкової
звітності, митних декларацій на
підставі даних, не підтверджених
документами, що визначені абзацом
першим цього пункту.

У випадках, передбачених статтею 216
Цивільного кодексу України, платники
податків мають право вносити
відповідні зміни до податкової
звітності у порядку, визначеному
статтею 50 цього Кодексу.

За п.85.2, п.85.4, п.85.8 ст.85 Податкового
кодексу України платник податків
зобов'язаний надати посадовим
(службовим) особам контролюючих
органів у повному обсязі всі документи,
що належать або пов'язані з предметом
перевірки. Такий обов'язок виникає у
платника податків після початку
перевірки.

При цьому великий платник податків
зобов'язаний також надати в
електронній формі з дотриманням умови
щодо реєстрації електронного підпису
підзвітних осіб копії документів з
обліку доходів, витрат та інших
показників, пов'язаних із визначенням
об'єктів оподаткування (податкових
зобов'язань), первинних документів,
регістрів бухгалтерського обліку,
фінансової звітності, інших
документів, пов'язаних з обчисленням та
сплатою податків і зборів (якщо такі
документи створюються ним в
електронній формі), не пізніше робочого
дня, наступного за днем початку
документальної виїзної планової,
позапланової перевірки,
документальної невиїзної перевірки.

Для платників податків, які відповідно
до цього пункту зобов'язані надавати
інформацію в електронній формі,
загальний формат та порядок подачі
такої інформації визначаються
центральним органом виконавчої влади,
що забезпечує формування та реалізує
державну податкову і митну політику. У
разі невстановлення електронного
формату та порядку надання такої
інформації платник податків
звільняється від обов'язку подання її в
електронній формі.

Для проведення електронної перевірки
платник податків забезпечує подання до
контролюючого органу в електронній
формі з дотриманням умови щодо
реєстрації електронного підпису
підзвітних осіб документів, які
відповідно до цього Кодексу пов'язані з
обчисленням та сплатою податків і
зборів(якщо такі документи створюються
таким платником податків в електронній
формі та зберігаються на машинних
носіях інформації). Загальний формат та
порядок подання такої інформації
встановлюються центральним органом
виконавчої влади, що забезпечує
формування та реалізує державну
податкову і митну політику.

При проведенні перевірок посадові
особи контролюючого органу мають право
отримувати у платників податків
належним чином завірені копії
первинних фінансово-господарських,
бухгалтерських та інших документів, що
свідчать про приховування (заниження)
об'єктів оподаткування, несплату
податків, зборів, платежів, порушення
вимог іншого законодавства, контроль
за дотриманням якого покладено на
контролюючі органи. Такі копії повинні
бути засвідчені підписом платника
податків або його посадової особи та
скріплені печаткою (за наявності).

Посадова (службова) особа
контролюючого органу, яка проводить
перевірку, у випадках, передбачених цим
Кодексом, має право отримувати від
платника податків або його законних
представників копії документів, що
належать до предмета перевірки. Такі
копії повинні бути засвідчені підписом
платника податків або його посадової
особи та скріплені печаткою (за
наявності).

За ст.1 Закону України «Про
бухгалтерський облік та фінансову
звітність в Україні» від 16.07.1999 № 996-ХІV
(у відповідній чинній редакцій),
первинний документ - документ, який
містить відомості про господарську
операцію та підтверджує її здійснення.

За актом перевірки при перевірці
відповідачем було використано:
податкову декларацію з ПДВ за грудень
2013 року від 17.01.2014 року №,
розшифровки податкових зобов'язань та
податкового кредиту в розрізі
контрагентів (Д5) від 17.01.2014 року №,
наданих до ДПІ у Бабушкінському районі
м. Дніпропетровська Головного
управління Міндоходів у
Дніпропетровській області отримані по
Е-Mail, акт документальної позапланової
невиїзної перевірки ТОВ
«Консалтінг-Універсал» (код ЄДРПОУ -
36207575) з питань визначення
правомірності формування залишку
від'ємного значення по декларації за
серпень 2013 року №606/151/36207575 від 30.09.2013
року.

Отже, суд вказує на те, що такі
посилання податкового органу не
відповідають вимогам чинного
законодавства, адже результати
перевірок платників податків мають
ґрунтуватися на даних первинних
документів, які належить безпосередньо
досліджувати під час проведення
перевірок.

Так, 31 жовтня 2008 року між ВАТ
«Дніпрошина» та ТОВ
«Консалтінг-Універсал» був укладений
попередній договір про зобов'язання
укласти договір купівлі-продажу, за
умовами якого ВАТ «Дніпрошина»
зобов'язане передати належне йому
нерухоме майно - базу відпочинку
«Сосновий бір» та обладнання до цього
нерухомого майна, а ТОВ
«Консалтінг-Універсал» зобов'язано
здійснити попередню оплату у вигляді
авансу.

28 грудня 2008 року ТОВ
«Консалтінг-Універсал» здійснило
попередню оплату в розмірі 9 600 000,00 грн.
у т.ч. ПДВ 1 600 000,00 грн., а ВАТ
«Дніпрошина» відповідно надало
податкову накладну від 24.12.2008 р. №58 на
суму 9 600 000,00 грн. у т.ч. ПДВ 1 600 000,00 грн.

14 січня 2009 року між ТОВ
«Консалтінг-Універсал» (Покупець) та
ВАТ «Дніпрошина» (Продавець) був
укладений договір купівлі-продажу
майна, за яким було враховано здійснену
попередню оплату. Вартість майна за
договором купівлі-продажу від 14 січня
2009 року склала 19 023 000,00 грн.

Враховуючи укладання договору
купівлі-продажу та врахування суми
оплати за попереднім договором від 31
жовтня 2008 року в рахунок виконання
грошових зобов'язань за договором
купівлі-продажу, ВАТ «Дніпрошина»
надало ТОВ «Консалтінг-Універсал»
розрахунок №1/58 від 01.02.2009 р.
коригування кількісних і вартісних
показників до податкової накладної від
24.12.2008 р., за яким здійснило коригування
суми попередньої оплати.

Після коригування ВАТ «Дніпрошина» у
травні 2009 року надало ТОВ
«Консалтінг-Універсал» податкову
накладну від 01.02.2009 р. №38 на підставі
Акту приймання-передачі майна від
01.02.2009 р. на суму 18 932 659,20 грн.

З урахуванням суми попередньої оплати
ТОВ «Консалтінг-Універсал» повністю
здійснило оплату вартості майна за
договором купівлі-продажу.

На період виникнення взаємовідносин
між контрагентами чинним був Закон
України «Про податок на додану
вартість» від 03.04.1997 року №168/97-ВР (в
редакції станом на момент виникнення
спірних правовідносин).

Відповідно до пп.7.4.1. п.7.4 ст.7 Закону
України «Про податок на додану
вартість» податковий кредит звітного
періоду визначається виходячи із
договірної (контрактної) вартості
товарів (послуг), але не вище рівня
звичайних цін, у разі якщо договірна
ціна на такі товари (послуги)
відрізняється більше ніж на 20
відсотків від звичайної ціни на такі
товари (послуги), та складається із сум
податків, нарахованих (сплачених)
платником податку за ставкою,
встановленою пунктом 6.1 статті 6 та
статтею 81 цього Закону, протягом такого
звітного періоду у зв'язку з: -
придбанням або виготовленням товарів
(у тому числі при їх імпорті) та послуг з
метою їх подальшого використання в
оподатковуваних операціях у межах
господарської діяльності платника
податку; - придбанням (будівництвом,
спорудженням) основних фондів
(основних засобів, у тому числі інших
необоротних матеріальних активів та
незавершених капітальних інвестицій в
необоротні капітальні активи), у тому
числі при їх імпорті, з метою
подальшого використання у виробництві
та/або поставці товарів (послуг) для
оподатковуваних операцій у межах
господарської діяльності платника
податку.

Згідно пп.7.5.1 п.7.5 ст.7 Закону України
«Про податок на додану вартість» датою
виникнення права платника податку на
податковий кредит вважається дата
здійснення першої з подій:

- або дата списання коштів з
банківського рахунку платника податку
в оплату товарів (робіт, послуг), дата
виписки відповідного рахунку
(товарного чека) - в разі розрахунків з
використанням кредитних дебетових
карток або комерційних чеків;

- або дата отримання податкової
накладної, що засвідчує факт придбання
платником податку товарів (робіт,
послуг).

Згідно пп.7.4.5 п.7.4 ст.7 Закону, не
підлягають включенню до складу
податкового кредиту суми сплаченого
(нарахованого) податку у зв'язку з
придбанням товарів (послуг), не
підтверджені податковими накладними
чи митними деклараціями.

Таким чином, правомірність формування
податкового кредиту ТОВ
«Консалтінг-Універсал» доведено
повною сплатою свого зобов'язання за
договором щодо оплати вартості майна
за договором купівлі-продажу, сума
якого підтверджується податковими
накладними та оплатою ТОВ
«Консалтінг-Універсал» за придбане у
ВАТ «Дніпрошина» майно.

Крім того, як було встановлено
податковою інспекцією в спірному акті
перевірки, ВАТ «Дніпрошина» включено
вказану суму ПДВ до складу податкового
зобов'язання.

З урахуванням вищевикладеного, суд
погоджується із твердженнями позивача,
що відображення ТОВ
«Консалтінг-Універсал» в травні 2009
року податкового кредиту, сформованого
у зв'язку з придбанням основних фондів,
ніяким чином не призводить до
зменшення суми податку на додану
вартість, яку платник податку має право
включити до складу податкового кредиту
за операцією з придбання основних
фондів.

Крім того, на підтвердження своєї
позиції щодо правомірності формування
податкового кредиту, позивач надав
суду копії судових рішень.

Так, правомірність формування ТОВ
«Консалтінг-Універсал» у травні 2009
року податкового кредиту у зв'язку з
придбанням основних фондів була
встановлена Дніпропетровським
апеляційним адміністративним судом у
постанові від 25 грудня 2012 року під час
розгляду справи №2а/0470/6312/11 за позовом
ТОВ «Консалтінг-Універсал» до ДПІ у
Бабушкінському районі м.
Дніпропетровська Дніпропетровської
області Державної податкової служби
про скасування податкового
повідомлення-рішення. Предметом
розгляду справи №2а/0470/6312/11 було
скасування податкового
повідомлення-рішення від 11.05.2011 року
№, яким ТОВ
«Консалтінг-Універсал» збільшено суму
податкового зобов'язання з податку на
додану вартість за травень 2009 року у
розмірі 54 421,25 грн. через невизнання ДПІ
у Бабушкінському районі м.
Дніпропетровська податкового кредиту,
сформованого в травні 2009 року у зв'язку
з придбанням ТОВ
«Консалтінг-Універсал» за договором
купівлі-продажу майна від 14 січня 2009
року у ВАТ «Дніпрошина» нерухомого
майна.

Постановою Дніпропетровського
окружного адміністративного суду від 21
листопада 2012 року у справі №2а/0470/12894/12,
залишеною без змін ухвалою
Дніпропетровського апеляційного
адміністративного суду від 11 червня 2013
року, було встановлено безпідставність
зменшення ДПІ у Бабушкінському районі
м. Дніпропетровська ТОВ
«Консалтінг-Універсал» від'ємного
значення суми податку на додану
вартість у розмірі 2 986 438 грн.

Також правомірність формування ТОВ
«Консалтинг-Універсал» податкового
кредиту у зв'язку з придбанням у ВАТ
«Дніпрошина» бази відпочинку
«Сосновий бір» та обладнання до цього
нерухомого майна у травні 2009 року, було
встановлено й постановою
Дніпропетровського окружного
адміністративного суду від 18 липня 2013
року у справі №804/7874/13-а.

Отже, вказаними судовими рішеннями
було визнано неправомірність дій ДПІ у
Бабушкінському районі щодо зменшення
від'ємного значення суми ПДВ,
сформованого ТОВ
«Консалтінг-Універсал» у травні 2009
року, та помилковість висновків актів
перевірки щодо порушення ТОВ
«Консалтінг-Універсал» чинного
законодавства при формуванні
податкового кредиту у зв'язку з
придбанням у ВАТ «Дніпрошина» бази
відпочинку «Сосновий бір» та
обладнання до цього нерухомого майна.

У відповідності до положень ч.1 ст.72 КАС
України обставини, встановлені судовим
рішенням в адміністративній, цивільній
або господарській справі, що набрало
законної сили, не доказуються при
розгляді інших справ, у яких беруть
участь ті самі особи або особа, щодо
якої встановлено ці обставини.

Відповідно до пунктів 200.1, 200.2, 200.3, 200.4
ст.200 Податкового кодексу України сума
податку, що підлягає сплаті
(перерахуванню) до Державного бюджету
України або бюджетному відшкодуванню,
визначається як різниця між сумою
податкового зобов'язання звітного
(податкового) періоду та сумою
податкового кредиту такого звітного
(податкового) періоду.

При позитивному значенні суми,
розрахованої згідно з пунктом 200.1 цієї
статті, така сума підлягає сплаті
(перерахуванню) до бюджету у строки,
встановлені цим розділом.

При від'ємному значенні суми,
розрахованої згідно з пунктом 200.1 цієї
статті, така сума враховується у
зменшення суми податкового боргу з
податку, що виник за попередні звітні
(податкові) періоди (у тому числі
розстроченого або відстроченого
відповідно до цього Кодексу), а в разі
відсутності податкового боргу -
зараховується до складу податкового
кредиту наступного звітного
(податкового) періоду.

Якщо в наступному податковому періоді
сума, розрахована згідно з пунктом 200.1
цієї статті, має від'ємне значення, то:

а) бюджетному відшкодуванню підлягає
частина такого від'ємного значення, яка
дорівнює сумі податку, фактично
сплаченій отримувачем товарів/послуг у
попередніх та звітному податкових
періодах постачальникам таких
товарів/послуг або до Державного
бюджету України, а в разі отримання від
нерезидента послуг на митній території
України - сумі податкового
зобов'язання, включеного до податкової
декларації за попередній період за
отримані від нерезидента послуги
отримувачем послуг;

б) залишок від'ємного значення
попередніх податкових періодів після
бюджетного відшкодування включається
до складу сум, що відносяться до
податкового кредиту наступного
податкового періоду.

Згідно з пунктом 200.7 статті 200
Податкового кодексу України платник
податку, який має право на отримання
бюджетного відшкодування та прийняв
рішення про повернення суми бюджетного
відшкодування, подає відповідному
органу державної податкової служби
податкову декларацію та заяву про
повернення суми бюджетного
відшкодування, яка відображається у
податковій декларації.

Пунктом 102.5 статті 102 Податкового
кодексу України встановлено, що заяви
про повернення надміру сплачених
грошових зобов'язань або про їх
відшкодування у випадках, передбачених
цим Кодексом, можуть бути подані не
пізніше 1095 дня, що настає за днем
здійснення такої переплати або
отримання права на таке відшкодування.

Виходячи зі змісту пункту 102.5 статті 102
Податкового кодексу України
вбачається, що вказана норма права
врегульовує виключно граничні строки
повернення надміру сплачених грошових
зобов'язань або їх відшкодування.

ТОВ «Консалтінг-Універсал» своєчасно
та правомірно декларувало суми
податкового кредиту та проводило
декларування суми від'ємного значення
з ПДВ, яке ТОВ «Консалтінг-Універсал»
також відобразило у рядку 24 декларації
з ПДВ за грудень 2013 року.

В свою чергу, виходячи з положень
статей 102, 200 Податкового кодексу
України, подання заяви про бюджетне
відшкодування ПДВ є правом платника
податків, яким він може скористатися
протягом встановленого в пункті 102.5
статті 102 Податкового кодексу України
періоду, а не обов'язком платника
податків.

Жодним нормативно-правовим актом не
передбачено правових наслідків за
непред'явлення платником податків сум
до бюджетного відшкодування ПДВ, в тому
числі втрату права платника податків
на віднесення цих сум до податкового
кредиту та відповідно формування
від'ємного значення, а також не
передбачено зменшення розміру
від'ємного значення сум податку на
додану вартість з виключенням їх з
декларації з ПДВ.

Також, підпунктом 4.6.7 п.4.6 р.V Порядку
заповнення і подання податкової
звітності з податку на додану вартість,
затвердженого наказом Міністерства
фінансів України від 25.11.2011 №1492, який
зареєстровано в Міністерстві юстиції
України 20.12.2011 за №1490/20228, визначено, що
рядок 21.3 передбачений для відображення
збільшення або зменшення залишку
від'ємного значення, який (для
декларації 0110 - після бюджетного
відшкодування) включається до складу
податкового кредиту наступного
податкового періоду (рядок 24) за
результатами камеральної чи
документальної перевірки, проведеної
органом державної податкової служби.

Зі змісту статті 56 Податкового кодексу
України вбачається, що під час
процедури адміністративного та
судового оскарження податкового
повідомлення-рішення сума грошового
зобов'язання, що оскаржується,
вважається неузгодженою.

Таким чином, у разі коли за
результатами перевірки податковим
органом встановлено перевищення
задекларованого платником податку
залишку від'ємного значення податкової
декларації з ПДВ і виписано податкове
повідомлення-рішення за формою «В4» та
якщо платником податку здійснювалось
оскарження такого податкового
повідомлення-рішення, яке після
закінчення процедури
адміністративного або судового
оскарження залишене «Без змін», а
скарга - «Без задоволення», то сума
завищеного залишку від'ємного значення
зі знаком «-» підлягає відображенню по
картці особового рахунку платника
податку протягом десяти календарних
днів та по рядку 21.3 податкової
декларації з ПДВ звітного періоду, в
якому закінчено процедуру оскарження.

Враховуючи те, що ТОВ
«Консалтінг-Універсал» звернулося до
Головного управління Міндоходів у
Дніпропетровській області зі скаргою
про перегляд податкового
повідомлення-рішення форми «В4» від 31
жовтня 2013 року № та після
розгляду скарги та до
Дніпропетровського окружного
адміністративного суду з позовною
заявою про скасування податкового
повідомлення-рішення форми «В4» від 31
жовтня 2013 року, поданими з дотриманням
строків, встановлених статтею 56
Податкового кодексу України, то й у ТОВ
«Консалтінг-Універсал» відсутні
правові підстави для відображення в
рядку 21.3 податкової декларації з ПДВ за
грудень 2013 року суми 2 996 394,00 грн. зі
знаком «-» на підставі вищевказаного
податкового повідомлення-рішення.

Крім того, ТОВ «Консалтінг-Універсал» 15
листопада 2013 року та 19 грудня 2013 року на
підставі пункту 56.5 статті 56
Податкового кодексу України
повідомляло Державну податкову
інспекцію у Бабушкінському районі про
подання ТОВ «Консалтінг-Універсал»
скарги до Головного управління
Міндоходів у Дніпропетровській
області про перегляд податкового
повідомлення-рішення форми «В4» від 31
жовтня 2013 року № та позовної
заяви до Дніпропетровського окружного
адміністративного суду про скасування
вищезазначеного податкового
повідомлення-рішення.

Ухвалою Дніпропетровського окружного
адміністративного суду від 20 грудня 2013
року було відкрито провадження у
справі №804/16894/13-а та призначено справу
до розгляду.

Постановою Дніпропетровської
окружного адміністративного суду від 18
лютого 2014 року у справі №804/16894/13-а,
зокрема, було визнано протиправним та
скасовано податкове
повідомлення-рішення ДПІ у
Бабушкінському районі м.
Дніпропетровська ГУ Міндоходів у
Дніпропетровській області форми «В4»
від 31 жовтня 2013 року №.

Викладене свідчить про відсутність
правових підстав, встановлених
Податковим кодексом України, для
зменшення ТОВ «Консалтінг-Універсал»
залишку від'ємного значення (р.24
декларації) у розмірі 2 996 394,00 гривень по
декларації з ПДВ за грудень 2013 року, що
вказує на незаконність прийнятого ДПІ
у Бабушкінському районі м.
Дніпропетровська ГУ Міндоходів у
Дніпропетровській області податкового
повідомлення-рішення форми «В4» від 18
лютого 2014 року №.

Отже, суд, виходячи з вищевикладеного,
прийшов до висновку, що податкове
повідомлення-рішення форми «В4» від 18
лютого 2014 року №, прийняте ДПІ у
Бабушкінському районі, є винесеним
протиправно та підлягає скасуванню.
Тому, позовні вимоги ТОВ
«Консалтінг-Універсал» є
обґрунтованими та такими, що
підлягають задоволенню повністю, а
доводи відповідача - помилковими та
такими, що не відповідають дійсності.

Таким чином, суд приходить до висновку,
що даний адміністративний позов
підлягає задоволенню повністю.

Також суд зазначає, що відповідно до
вимог ч.1 ст.94 КАС України, якщо судове
рішення ухвалене на користь сторони,
яка не є суб'єктом владних повноважень,
суд присуджує всі здійснені нею
документально підтверджені судові
витрати з Державного бюджету України.

Положеннями ст.87 КАС України
передбачено, що судові витрати
складаються із судового збору та
витрат, пов'язаних з розглядом справи.
Розмір судового збору, порядок його
сплати і звільнення від сплати
встановлюються законом.

Отже, суд вважає за необхідне присудити
на користь позивача, який не є суб'єктом
владних повноважень з Державного
бюджету України сплачену суму судового
збору у загальному розмірі - 487,20грн.

На підставі викладеного, керуючись
ст.ст. 10, 12, 60, 86, 160, 161, 163 КАС України, суд,
-

ПОСТАНОВИВ:

Адміністративний позов Товариства з
обмеженою відповідальністю
«Консалтінг-Універсал» до Державної
податкової інспекції у Бабушкінському
районі м. Дніпропетровська Головного
управління Міндоходів у
Дніпропетровській області про
скасування податкового
повідомлення-рішення від 18.02.2014 року
№ - задовольнити повністю.

Скасувати податкове
повідомлення-рішення форми «В4» від 18
лютого 2014 року №, прийняте
Державною податковою інспекцією у
Бабушкінському районі м.
Дніпропетровська Головного управління
Міндоходів у Дніпропетровській
області.

Присудити з Державного бюджету України
на користь Товариства з обмеженою
відповідальністю
«Консалтінг-Універсал» (код ЄДРПОУ -
36207575) суму сплаченого судового збору у
розмірі - 487,20грн. (чотириста вісімдесят
сім гривень двадцять копійок).

Постанова суду набирає законної сили
після закінчення строку подання
апеляційної скарги.

Постанова суду може бути оскаржена до
Дніпропетровського апеляційного
адміністративного суду шляхом подачі
апеляційної скарги через
Дніпропетровський окружний
адміністративний суд протягом десяти
днів з дня її проголошення. У разі
відкладення виготовлення постанови в
повному обсязі, а також прийняття
постанови у письмовому провадженні
апеляційна скарга подається протягом
десяти днів з дня отримання копії
постанови. Якщо суб'єкт владних
повноважень у випадках та порядку,
передбачених частиною четвертою
статті 167 цього Кодексу, було
повідомлено про можливість отримання
копії постанови суду безпосередньо в
суді, то десятиденний строк на
апеляційне оскарження постанови суду
обчислюється з наступного дня після
закінчення п'ятиденного строку з
моменту отримання суб'єктом владних
повноважень повідомлення про
можливість отримання копії постанови.

Суддя
А.Ю.
Рищенко