Справа № 816/1270/14
Суддя: Перцова Т.С.
Дата ухвалення: 2014-08-05 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

05 серпня 2014 р. Справа № 816/1270/14Колегія
суддів Харківського апеляційного
адміністративного суду у складі

Головуючого судді: Перцової Т.С.

Суддів: Дюкарєвої С.В. , Жигилія С.П.

за участю секретаря судового засідання
Мороз Є.В.,

представника позивача - Голейної Л.Ю.,
прокурора - Зеленського М.С,,

розглянувши у відкритому судовому
засіданні у приміщенні Харківського
апеляційного адміністративного суду
адміністративну справу за апеляційною
скаргою Товариства з обмеженою
відповідальністю "Старнайт" на
постанову Полтавського окружного
адміністративного суду від 04.06.2014р.
по справі № 816/1270/14

за позовом Товариства з обмеженою
відповідальністю "Старнайт"

до Інспекції державного
архітектурно-будівельного контролю у
Полтавській області третя особа
Управління майном комунальної
власності міста Полтави виконавчого
комітету Полтавської міської ради за
участю прокурора Полтавської області

про визнання дій неправомірними,
визнання рішень незаконними,
скасування постанов,

ВСТАНОВИЛА:

03 квітня 2014 року Товариство з обмеженою
відповідальністю "Старнайт" (далі по
тексту - ТОВ «Старнайт», позивач)
звернулося до Полтавського окружного
адміністративного суду з позовною
заявою до Інспекції державного
архітектурно-будівельного контролю в
Полтавській області (далі по тексту -
Інспекція ДАБК в Полтавській області,
відповідач), в якому просив суд :

1) визнати неправомірними дії Інспекції
державного архітектурно-будівельного
контролю в Полтавській області щодо
проведення позапланової перевірки 31
січня 2014 року, щодо розгляду справи про
правопорушення у сфері містобудівної
діяльності;

2) визнати незаконним рішення Інспекції
державного архітектурно-будівельного
контролю в Полтавській області про
визнання ТОВ "Старнайт" винним у
вчиненні правопорушень, передбачених
абз. 3 пп.5 п.2 ст.2 Закону України "Про
відповідальність за порушення у сфері
містобудівної діяльності" та скасувати
постанову №П-4-14-Ю про накладення
штрафу за правопорушення у сфері
містобудівної діяльності від 17.02.2014
року;

3) визнати незаконним рішення Інспекції
державного архітектурно-будівельного
контролю в Полтавській області про
визнання ТОВ "Старнайт" винним у
вчиненні правопорушень, передбачених
абз.6 пп.6 п.2 ст.2 Закону України "Про
відповідальність за порушення у сфері
містобудівної діяльності" та скасувати
постанову №П-3-14-Ю про накладення
штрафу за правопорушення у сфері
містобудівної діяльності від 17.02.2014
року.

Ухвалою від 20 травня 2014 року до
участі у справі № 816/1270/14 у якості
третьої особи залучено Управління
майном комунальної власності міста
Полтави виконавчого комітету
Полтавської міської ради.

Протокольною ухвалою
Полтавського окружного
адміністративного суду від 03 червня 2014
року допущено до участі у справі
прокурора Полтавської області.

Постановою Полтавського окружного
адміністративного суду від 04.06.2014 року
по справі № 816/1270/14 у задоволенні
адміністративного позову Товариства з
обмеженою відповідальністю "Старнайт"
до Інспекції державного
архітектурно-будівельного контролю в
Полтавській області, третя особа:
Управління майном комунальної
власності міста Полтави виконавчого
комітету Полтавської міської ради, за
участі прокурора Полтавської області,
про визнання дій неправомірними,
визнання рішень незаконними,
скасування постанов відмовлено.

Додатковою постановою Полтавського
окружного адміністративного суду від
17.06.2014 року по справі № 816/1270/14 стягнуто
з Товариства з обмеженою
відповідальністю "Старнайт" (, місцезнаходження: вул. Леніна, 13,
м. Полтава, Полтавська область) до
Державного бюджету України (на
розрахунковий рахунок: 4002,
отримувач коштів: УДКСУ у м. Полтаві
Полтавської області, 22030001; Банк
отримувача: ГУДКСУ у Полтавській
області, МФО: 831019; Код ; Код
класифікації доходів бюджету: 22030001;
Призначення платежу: судовий збір, за
позовом Товариства з обмеженою
відповідальністю "Старнайт",
Полтавський окружний адміністративний
суд, ) судовий збір у
розмірі 4384,80 грн /чотири тисячі триста
вісімдесят чотири гривні вісімдесят
копійок/.

Позивач, не погодившись із постановою
суду першої інстанції від 04.06.2014 року,
подав апеляційну скаргу, в якій,
посилаючись на порушення судом першої
інстанції при прийнятті оскаржуваної
постанови норм матеріального та
процесуального права, просить суд
апеляційної інстанції скасувати
постанову Полтавського окружного
адміністративного суду від 04.06.2014 року
по справі № 816/1270/14; прийняти нове
рішення, яким задовольнити позовні
вимоги ТОВ «Старнайт».

В обґрунтування вимог апеляційної
скарги вказує на допущені відповідачем
порушення процедури при проведенні
перевірки, передбаченої Порядком
здійснення державного
архітектурно-будівельного контролю,
затвердженого постановою Кабінету
Міністрів України від 23.05.2011р. №553,
оскільки відповідачем не було в
належному порядку надано позивачеві
для ознайомлення акту перевірки,
протоколів про правопорушення, а також
на порушення порядку розгляду справ
про правопорушення у сфері
містобудівної діяльності відносно ТОВ
«Старнайт». Так, зазначив, що
відповідачем не було належним чином
повідомлено про дату, час та місце
розгляду справи, чим позбавлено
позивача можливості надати свої
пояснення, заперечення та докази в
обґрунтування своєї позиції. Вважає,
що надані відповідачем докази
надіслання протоколів про
правопорушення у сфері містобудівної
діяльності та телефонограма на адресу
бухгалтера ТОВ «Старнайт» не є
належними доказами повідомлення
позивача про розгляд вищевказаних
справ, оскільки таким доказом у
розумінні Порядку здійснення
державного архітектурно-будівельного
контролю, затвердженого постановою
Кабінету Міністрів України від 23.05. 2011
р. №553 є лише повідомлення про вручення
рекомендованого поштового
відправлення. З огляду на викладене,
вважає, що дії Інспекції ДАБК у
Полтавській області щодо проведення
позапланової перевірки та розгляду
справ про порушення у сфері
містобудівної діяльності відносно ТОВ
«Старнайт» підлягають визнанню
протиправними.

Крім того, стверджує, що позивачем у
приміщеннях, розташованих в будівлі за
адресою: м. Полтава, вул. Жовтнева, 31,
жодних будівельних робіт не
проводилось, а проводились лише
оздоблювальні роботи, які не є
самочинним будівництвом. З посиланням
на акт попередньої перевірки спірних
приміщень від 06.11.2013 року, вказує, що
будівельні роботи, на проведення яких
відповідач посилається як на докази
допущення ТОВ «Старнайт» порушення
вимог Закону України "Про регулювання
містобудівної діяльності", Закону
України "Про Архітектурну діяльність",
були проведені у 2013 році, тобто, до
моменту укладення позивачем договору
оренди цих приміщень та початку їх
фактичного використання. При цьому,
проведеною перевіркою, результати якої
зафіксовано актом від 06.11.2013 року, не
було встановлено винних у
правопорушеннях осіб, зокрема, і
позивача по справі, та не було
притягнуто його до відповідальності за
ці порушення. Та обставина, що
позивачем попередньо було замовлено
технічні паспорти на спірні
приміщення, не свідчить про здійснення
будівельних робіт саме ТОВ «Старнайт»,
оскільки технічні паспорти
замовлялись позивачем по справі з
метою подальшого отримання цих
приміщень в оренду. Враховуючи
викладене, зазначив, що позивач не є ані
замовником спірних будівельних робіт,
ані підрядником по їх виконанню, а тому
у розумінні приписів Закону України
"Про відповідальність за
правопорушення у сфері містобудівної
діяльності", не несе відповідальності
за порушення, передбачені абз. 3 пп.5,
абз.6 пп.6 п.2 ст.2 цього Закону.

Також, вказує на те, що відповідачем
безпідставно віднесено будівлю по вул.
Жовтневій у м. Полтаві до об'єкту 5
категорії складності, що потягло за
собою помилкове визначення суми
штрафних санкцій, застосованих до ТОВ
«Старнайт». Пояснив, що невірне
визначення категорії складності
спірного об'єкта та віднесення його до
СС3 (найвищої) категорії небезпечності
є наслідком невірного тлумачення
відповідачем поняття «пам'ятка
архітектури національного значення»
та «пам'ятка національного надбання».
Беручи до уваги, що спірна будівля не
була віднесена відповідним рішенням
Кабінету Міністрів України до реєстру,
стверджує про відсутність підстав для
віднесення останньої до 5 категорії
складності та СС3 категорії небезпеки.

Враховуючи вищенаведене, наполягає на
протиправності оскаржуваних позивачем
рішень про визнання ТОВ «Старнайт»
винним у правопорушеннях, передбачених
абз. 3 пп.5, абз.6 пп.6 п.2 ст.2 Закону
України "Про відповідальність за
порушення у сфері містобудівної
діяльності", та постанов від 17.02.2014 року
№П-4-14-Ю та №П-3-14-Ю про накладення
штрафу за правопорушення у сфері
містобудівної діяльності, та вважає їх
такими, що підлягають скасуванню.

Представник відповідача в надісланих
до суду письмових запереченнях просив
суд апеляційної інстанції апеляційну
скаргу залишити без задоволення, а
оскаржувану постанову суду першої
інстанції - без змін. Зазначив, що
присутній під час проведення перевірки
представник TOB «Старнайт» відмовився
від підпису та отримання акту
перевірки, про що в акті був зроблений
відповідний запис. Крім того, зазначені
обставини, на думку відповідача,
підтверджуються показаннями свідка
бухгалтера TOB «Старнайт» ОСОБА_4 та
матеріалами справи. З огляду на
викладене, вважає, що відповідачем було
вжито всіх можливих заходів щодо
своєчасного попередження порушника
про час та місце розгляду справи, а
відтак, посилання позивача на
порушення Інспекцією ДАБК у
Полтавській області встановленої
законом процедури проведення
перевірки та розгляду справи про
порушення у сфері містобудівної
діяльності не заслуговують на увагу.
Вказав, що Інспекцією ДАБК у
Полтавській області було надано
обґрунтований розрахунок категорії
складності спірного об'єкту
будівництва, з посиланням на
відповідні пункту норм та стандартів, а
тому, твердження позивача про
необґрунтованість даного розрахунку є
безпідставними. З вказівкою на ст.ст. 4, 9
Закону України «Про архітектурну
діяльність», абз. 2 п. 1 Порядку
виконання будівельних робіт,
затвердженого постановою Кабінету
Міністрів України від 13 квітня 2011 р. N 466,
п. 3.10 ДБН А.2.2- 3:2012 «Склад, порядок
розробки, погодження та затвердження
проектної документації для
будівництва» стверджує, що позивач,
змінюючи функціональне призначення
приміщень, зазначених у акті перевірки,
однозначно проводив будівельні роботи
з реконструкції орендованого
приміщення, а тому позивача правомірно
притягнуто до відповідальності за
порушення у сфері містобудівної
діяльності. Просив суд апеляційної
інстанції справу розглянути без участі
представника Інспекції ДАБК в
Полтавській області.

Представники відповідача та третьої
особи в судове засідання не прибули,
відповідач та третя особа про дату, час
та місце апеляційного розгляду справи
повідомлені належним чином, третя
особа в надісланому до суду письмовому
клопотанні просила розглянути справу
без участі свого представника.

Відповідно до ч. 4 ст. 196 КАС України,
неприбуття в судове засідання сторін
або інших осіб, які беруть участь у
справі, належним чином повідомлених
про дату, час та місце апеляційного
розгляду, не перешкоджає судовому
розгляду справи.

З огляду на наведену норму, враховуючи,
що третя особа по справі належним чином
повідомлений про дату, час та місце
судового розгляду, подала клопотання
про розгляд справи без участі свого
представника, колегія суддів вважає за
можливе розглянути адміністративну
справу без участі представника третьої
особи.

Прокурор в судовому засіданні просив
суд апеляційної інстанції апеляційну
скаргу залишити без задоволення, а
оскаржувану постанову суду першої
інстанції - без змін, з підстав,
наведених у запереченнях відповідача.

Колегія суддів, вислухавши
суддю-доповідача, пояснення
представника позивача та прокурора,
перевіривши в межах апеляційної скарги
рішення суду першої інстанції, доводи
апеляційної скарги, дослідивши
матеріали справи, вважає, що апеляційна
скарга підлягає частковому
задоволенню з наступних підстав.

Судом першої інстанції встановлено, що
в період з 24 січня 2014 року по 31 січня 2014
року начальником Східного
інспекційного відділу Бибою В.Ф.,
заступником начальника Східного
інспекційного відділу Морозовою О.А.,
із залученням в.о. прокурора відділу
прокуратури Полтавської області
Дорогейка Д.В. відповідно до cтaттi 41
Закону України "Про регулювання
містобудівної діяльності" та згідно з
Порядком здійснення державного
архітектурно-будівельного контролю,
затвердженим постановою Кабінету
Міністрів України від 23 травня 2011 року
№553, на підставі наказу Державної
архітектурно-будівельної інспекції
України від 19 листопада 2012 року №187 "Про
уповноваження територіальних opгaнів -
інспекцій державного
архітектурно-будівельного контролю в
Автономній Республіці Крим, областях,
містах Києві та Севастополі (щодо
дозвільно-реєстраційних процедур та
здійснення заходів державного
архітектурно-будівельного контролю),
на підставі наказу начальника
Інспекції ДАБК у Полтавській області
від 11 січня 2014 року №11 /т.1, а.с. 125/,
вимоги прокуратури Полтавської
області від 24 січня 2014 року 7/l-73 вих-14
/т.1, а.с. 84/, доручення голови ради з
питань безпечної життєдіяльності
населення Полтавської обласної
державної адміністрації від 24 січня 2014
року №01-12/87 /т.1, а.с. 127/ проведена
позапланова перевірка дотримання
вимог законодавства у сфері
містобудівної діяльності, державних
будівельних норм, стандартів і правил
ТОВ "Старнайт" (вул. Леніна. 13, м. Полтава,
код 38439670) на об'єкті будівництва
"Реконструкція частини приміщень
громадської будівлі (кінотеатру) по
вул. Жовтнева, 31, м. Полтава", за
результатами якої складено Акт від 31
січня 2014 року /т.1, а.с. 51-52/.

Зазначеним актом зафіксовано
порушення ст.ст.31, 34 Закону України «Про
регулювання містобудівної
діяльності», ст.ст.7, 9 Закону України
«Про архітектурну діяльність»
(будівельні роботи з реконструкції
частини приміщень виконані за
відсутності документу, що надає право
на виконання робіт та проектної
документації), а також п.8, п.10 ст.39
Закону України «Про регулювання
містобудівної діяльності» (після
закінчення будівельних робіт з
реконструкції частини приміщень
громадської будівлі (кінотеатру)
експлуатується без введення в
експлуатацію).

На підставі Акту перевірки від 31
січня 2014 року відповідачем складено
протоколи про правопорушення у сфері
містобудівельної діяльності від 31
січня 2014 року №П-65-14 /а.с. 90-91/, №П66-14 /т.1,
а.с 94-95/.

17 лютого 2014 року Інспекцією
державного архітектурно-будівельного
контролю в Полтавській області
винесено постанови №П3-14-Ю, №П4-14-Ю про
накладення штрафу за правопорушення у
сфері містобудівної діяльності, якою
ТОВ "Старнайт" визнано винним у
вчиненні правопорушення,
передбаченого абзацом 5 підпункту 3,
абзацом 6 підпункту 6 пункту 2 статті 2
Закону України "Про відповідальність
за правопорушення у сфері
містобудівної діяльності" та на
позивача накладено штрафи у розмірі 1 096
200,00 грн. та 1 096 200,00 грн. відповідно /т.1,
а.с. 92-93, 96-97/.

Позивач, не погодившись з діями
відповідача щодо проведення перевірки,
розгляду справи про порушення у сфері
містобудівної діяльності та з
постановами про накладення штрафу за
правопорушення у сфері містобудівної
діяльності, звернувся до суду з даним
позовом про оскарження вказаних дій та
скасування даних постанов.

Відмовляючи в задоволенні позову, суд
першої інстанції виходив з того, що
відповідачем дотримано процедуру
проведення перевірки та розгляду
справи про правопорушення у сфері
містобудівної діяльності, оскільки
відповідачем було вжито вичерпних
заходів для повідомлення позивача про
вказані заходи та інформування про їх
результати, а також з того, що
відповідачем були надані належні та
допустимі докази на підтвердження
правомірності викладеного у Акті
перевірки висновку щодо порушення
позивачем статей 34, 39 Закону України
"Про регулювання містобудівної
діяльності", статті 9 "Про Архітектурну
діяльність", у зв'язку з чим,
застосування до позивача штрафних
санкцій у загальній сумі 2192400,00 грн.
згідно з оскаржуваними постановами від
17.02.2014 року №П-3-14-Ю та № П-4-14-Ю є
правомірним

Колегія суддів частково
погоджується з таким висновком суду
першої інстанції, виходячи з наступних
підстав.

Колегія суддів зазначає, що
відносини, які виникають у сфері
містобудівної діяльності регулюються
Законом України "Про регулювання
містобудівної діяльності", Законом
України "Про архітектурну діяльність"
від 20 травня 1999 року №687-XIV, Законом
України "Про відповідальність за
правопорушення у сфері містобудівної
діяльності" від 14 жовтня 1994 року
№208/94-ВР, Порядком здійснення
державного архітектурно-будівельного
контролю, затвердженим постановою
Кабінету Міністрів України від 23
травня 2011 року №553, Порядком накладення
штрафів за правопорушення у сфері
містобудівної діяльності",
затвердженим постановою Кабінету
Міністрів України від 06 квітня 1995 року
№244.

Згідно з частинами першою, другою
статті 41 Закону України "Про
регулювання містобудівної діяльності"
державний архітектурно-будівельний
контроль - сукупність заходів,
спрямованих на дотримання вимог
законодавства у сфері містобудівної
діяльності, будівельних норм,
державних стандартів і правил.

Державний
архітектурно-будівельний контроль
здійснюється органами державного
архітектурно-будівельного контролю в
порядку, встановленому Кабінетом
Міністрів України.

Пунктом 1 Порядку здійснення
державного архітектурно-будівельного
контролю, затвердженого постановою
Кабінету Міністрів України від 23
травня 2011 року №553 (далі по тексту -
Порядок № 553) встановлено, що цей
Порядок визначає процедуру здійснення
заходів, спрямованих на дотримання
вимог законодавства у сфері
містобудівної діяльності, будівельних
норм, державних стандартів і правил та
ліцензійних умов провадження
господарської діяльності, пов'язаної з
будівництвом об'єкта архітектури, який
за складністю
архітектурно-будівельного рішення та
(або) інженерного обладнання належить
до IV і V категорії складності.

Відповідно до пункту 5
зазначеного Порядку державний
архітектурно-будівельний контроль
здійснюється за територіальним
принципом (у межах областей) у порядку
проведення планових та позапланових
перевірок.

Згідно пункту 7 названого Порядку
позаплановою перевіркою вважається
перевірка, яка не передбачена планом
роботи інспекції.

Підставами для проведення
позапланової перевірки, крім іншого, є:
звернення фізичних чи юридичних осіб
про порушення суб'єктом містобудування
вимог містобудівного законодавства;
вимога правоохоронних органів про
проведення перевірки /абзац 2 пункту 7
Порядку № 553/.

Судом першої інстанції
встановлено та підтверджено
матеріалами справи, що підставою для
проведення позапланової перевірки
слугували вимога прокуратури
Полтавської області від 24 січня 2014 року
7/l-73 вих-14 /т.1, а.с. 84/ та доручення голови
ради з питань безпечної
життєдіяльності населення Полтавської
обласної державної адміністрації від 24
січня 2014 року №01-12/87 /т.1, а.с. 127/.

Таким чином, як вірно зазначено
судом першої інстанції, у відповідача
були наявні підстави для проведення
спірної позапланової перевірки.

Відповідно до пункту 7 Порядку №
553 строк проведення позапланової
перевірки не може перевищувати п'яти
робочих днів, а у разі потреби може бути
одноразово продовжений за письмовим
рішенням керівника відповідної
інспекції чи його заступника не більше
ніж на два робочих дні.

Матеріалами справи підтверджено,
що наказом т.в.о. начальника Інспекції
ДАБК у Полтавській області "Про
продовження терміну позапланової
перевірки" від 29 січня 2014 року №24
продовжено термін проведення
позапланової перевірки по об'єкту
"Реконструкція частини приміщень
громадської будівлі (кінотеатру) по
вул. Жовтнева, 31, м. Полтава" на 2 робочі
дні до 31 січня 2014 року, що узгоджується
з вимогами пункту 7 наведеного вище
Порядку /т.1, а.с. 126/.

Під час проведення позапланової
перевірки посадова особа інспекції
зобов'язана пред'явити службове
посвідчення та направлення для
проведення позапланової перевірки
/абзац 4 пункту 7 Порядку здійснення
державного архітектурно-будівельного
контролю/.

Судом першої інстанції
встановлено та підтверджено
матеріалами справи, що до початку
проведення позапланової перевірки
посадовій особі підприємства позивача
пред'явлено посвідчення та направлення
на проведення перевірки, про що ОСОБА_4
зроблено відповідний запис на
зворотному боці аркуша направлення /т.1,
а.с. 50/.

Пунктом 9 Порядку здійснення
державного архітектурно-будівельного
контролю передбачено, що державний
архітектурно-будівельний контроль
здійснюється у присутності суб'єктів
містобудування або їх представників,
які будують або збудували об'єкт
будівництва.

Із пояснень свідка судом першої
інстанції встановлено, що бухгалтер
ОСОБА_4 після ознайомленням з
документами на проведення перевірки
залишилась у своєму кабінеті, однак, у
подальшому була викликана особами, що
проводили перевірку, до приміщень, у
яких проводилась перевірка.

Таким чином, у судовому засіданні
04 червня 2014 року були спростовані
твердження представника позивача про
відсутність представника суб'єкта
містобудування під час проведення
перевірки.

На уточнюючі запитання
представника відповідача чи вживались
заходи для повідомлення керівника ТОВ
"Старнайт" про проведення перевірки,
свідок пояснила, що залишила директору
на столі записку. Чому не повідомила
директора про проведення позапланової
перевірки засобами телефонного зв'язку
не знає, відповіді надати не може.

Згідно з пунктом 16 Порядку № 553 за
результатами державного
архітектурно-будівельного контролю
посадовою особою інспекції
складається акт перевірки відповідно
до вимог, установлених цим Порядком.

Пунктом 17 зазначеного Порядку
передбачено, що у разі виявлення
порушень вимог законодавства у сфері
містобудівної діяльності, крім акта
перевірки, складається протокол разом
з приписом усунення порушення вимог
законодавства у сфері містобудівної
діяльності, будівельних норм,
державних стандартів і правил або
приписом про зупинення підготовчих та
будівельних робіт, які виконуються без
повідомлення, реєстрації декларації
про початок їх виконання або дозволу на
виконання будівельних робіт (далі -
припис).

Акт перевірки складається у двох
примірниках. Один примірник надається
суб'єкту містобудування, щодо якого
здійснюється державний
архітектурно-будівельний контроль, а
другий залишається в інспекції /пункт 18
Порядку/.

Абзацом 2 пункту 18 цього ж Порядку
встановлено, що Акт перевірки
підписується посадовою особою
інспекції, яка провела перевірку та
суб'єктом містобудування, щодо якого
здійснюється державний
архітектурно-будівельний контроль.

Як встановлено судом першої
інстанції та підтверджено в суді
апеляційної інстанції, за результатами
перевірки складено Акт перевірки від 31
січня 2014 року /т.1, а.с. 51-52/ та протоколи
про правопорушення у сфері
містобудівельної діяльності від 31
січня 2014 року №П-65-14 /т.1, а.с. 90-910/, №П66-14
/т.2, а.с 94-95/.

У відповідності до п.21 Порядку № 553,
якщо суб'єкт містобудування, щодо якого
здійснюється державний
архітектурно-будівельний контроль, не
погоджується з актом перевірки, він
підписує його із зауваженнями, які є
невід'ємною частиною такого акта.

У разі відмови суб'єкта містобудування,
щодо якого здійснюється державний
архітектурно-будівельний контроль,
підписати акт перевірки та припису,
посадова особа інспекції робить у акті
відповідний запис.

У разі відмови суб'єкта містобудування,
щодо якого здійснюється державний
архітектурно-будівельний контроль, від
отримання акта та припису, вони
надсилаються йому рекомендованим
листом з повідомленням.

Згідно з п.3 Порядку накладення штрафів
за правопорушення у сфері
містобудівної діяльності,
затвердженого Постановою Кабінету
Міністрів України № 244 від 06.04.1995 року
(далі по тексту - Порядок № 244), у разі
відмови суб'єкта містобудування в
отриманні документів (протокол,
постанова та документи, які
підтверджують факт правопорушення),
які є підставою для притягнення його до
відповідальності, документи
надсилаються суб'єкту містобудування
рекомендованим листом з повідомленням.

Належним підтвердженням факту
надіслання документів є розрахунковий
документ відділення поштового зв'язку
щодо оплати послуг з доставки
рекомендованої поштової
кореспонденції.

У разі ненадання суб'єктом
містобудування, який притягається до
відповідальності, інформації щодо його
адреси документи, які є підставою для
притягнення його до відповідальності,
надсилаються суб'єкту містобудування
за адресою місцезнаходження (місця
проживання, місця реєстрації), що
зазначена в Єдиному державному реєстрі
юридичних осіб та фізичних осіб -
підприємців.

Надіслання рекомендованим листом з
повідомленням документів, які є
підставою для притягнення до
відповідальності, за адресою
місцезнаходження (місця проживання)
суб'єкта містобудування, що зазначена в
Єдиному державному реєстрі юридичних
осіб та фізичних осіб - підприємців,
вважається належним врученням
зазначених документів незалежно від
факту їх отримання суб'єктом
містобудування.

Колегія суддів зауважує, що
відповідачем надані до матеріалів
справи копії фіскального чеку про
відправлення документів засобами
поштового зв'язку та копія опису
вкладення у поштове відправлення (т.1,
а.с.89), які у розумінні вищенаведених
норм Порядку № 553 та Порядку № 244 є
належними доказами отримання ТОВ
«Старнайт» акту перевірки та
протоколів про правопорушення у сфері
містобудівної діяльності.

При цьому, як вбачається з матеріалів
справи, у протоколах про порушення у
сфері містобудівної діяльності від
31.01.2014 року № П-65-14 та № П-66-14, а також у
супровідному листі Інспекції ДАБК у
Полтавській області від 03.02.2014 року №
7/16-03/1-16/389, які направлялись позивачеві
у встановленому порядку, зазначено
дату, час та місце розгляду справи про
порушення у сфері містобудівної
діяльності.

З огляду на викладене, колегія
суддів відхиляє посилання позивача на
неотримання Акту перевірки та
протоколів про правопорушення у сфері
містобудівної діяльності, а також про
позбавлення права подати відповідні
документи, пояснення, заперечення на
обґрунтування своєї позиції, оскільки
відповідачем було вжито належних
заходів для повідомлення та
інформування позивача.

Крім того, як встановлено судом
першої інстанції та підтверджено в
суді апеляційної інстанції, з метою
дотримання порядку розгляду справ про
правопорушення у сфері містобудівної
діяльності, представник ТОВ "Старнайт",
а саме головний бухгалтер ОСОБА_4, була
повідомлена про час розгляду
телефонограмою за №7/16-13/1-30/6 /т.1, а.с. 99/.
Отримання зазначеної телефонограми
підтверджується копією відомості
розшифровок розмов Інспекції, у якій
зазначено, що саме 12 лютого 14 року о 10
год. 23 хв. була розмова з абонентом по
тел. № (т.1, а.с.99-100).

У судовому засіданні 04 червня 2014 року
допитана у якості свідка бухгалтер ТОВ
"Старнайт" ОСОБА_4 пояснила, що дійсно
отримувала повідомлення від
працівника Інспекції з проханням
з'явитися керівнику підприємства до
Інспекції державного
архітектурно-будівельного контролю в
Полтавській області, однак, не вважає
зазначене повідомлення
телефонограмою.

На уточнююче запитання
представника відповідача, чи
передавала свідок зазначену
телефонограму керівнику ТОВ "Старнайт",
свідок пояснила, що залишила на столі
директора записку, чому не
зателефонувала директору свідок не
знає.

З огляду на викладене, колегія
суддів приходить до висновку, що
відповідачем вжито вичерпних заходів
для повідомлення позивача про дату, час
та місце розгляду справи про
правопорушення у сфері містобудівної
діяльності, однак, позивач правом
участі у розгляді справи не
скористався.

Згідно з пунктом 20 Порядку № 553
протокол протягом трьох днів після
його складення та всі матеріали
перевірки подаються керівникові
відповідної інспекції або його
заступникові для винесення постанови
про накладення штрафу, передбаченої
законодавством України.

Пунктом 16 Порядку №244
передбачено, що справа про
правопорушення у сфері містобудівної
діяльності (далі - справа)
розглядається посадовою особою
інспекції, до повноважень якої
належить розгляд таких справ, протягом
15 днів з дня одержання зазначеною
особою протоколу про правопорушення у
сфері містобудівної діяльності та
інших матеріалів справи.

Справа може розглядатися за
участю суб'єкта містобудування, який
притягається до відповідальності, або
його уповноваженого представника,
експертів, інших осіб /пункт 17
зазначеного Порядку/.

Відомості про час і місце
розгляду справи повідомляються
суб'єкту містобудування, який
притягається до відповідальності, та
іншим особам, які беруть участь у
розгляді справи, не пізніше як за три
доби до дня розгляду справи.

Неприбуття суб'єкта
містобудування у визначений час і
місце не перешкоджає розгляду справи
/пункт 17 зазначеного Порядку/.

Підпунктом 1 пункту 22 цього ж
Порядку визначено, що за результатами
розгляду справи посадова особа
інспекції, до повноважень якої
належить розгляд справ, приймає
постанову про накладення штрафу за
правопорушення у сфері містобудівної
діяльності.

Враховуючи вищевикладене,
колегія суддів вважає, що Інспекцією
ДАБК в Полтавській області було
дотримано порядок проведення
перевірки та процедуру розгляду справ
про правопорушення у сфері
містобудівної діяльності відносно ТОВ
«Старнайт», передбачені Порядком № 553
та Порядком № 244, та погоджується з
висновком суду першої інстанції про
відсутність підстав для задоволення
позовних вимог про визнання
неправомірними дій відповідача щодо
проведення перевірки та розгляду
справи про правопорушення у сфері
містобудівної діяльності.

Щодо позовних вимог про визнання
незаконними рішень про визнання ТОВ
"Старнайт" винним у вчиненні
правопорушень, передбачених абзацом 3
підпункту 5 та абзацом 6 підпункту 6
пункту 2 статті 2 Закону України "Про
відповідальність за порушення у сфері
містобудівної діяльності", скасування
постанов про накладення штрафу за
правопорушення у сфері містобудівної
діяльності від 17 лютого 2014 року №П-3-14-Ю,
№П-4-14-Ю, колегія суддів зазначає
наступне.

Як вбачається з матеріалів справи,
підставою для прийняття оскаржуваних
постанов та притягнення позивача до
відповідальності, передбаченої абз.3
пп5, абз.6 пп.6 п.2 ст.2 Закону України "Про
відповідальність за правопорушення у
сфері містобудівної діяльності"
слугували висновки акту перевірки про
порушення ТОВ «Старнайт» ст.34 Закону
України «Про регулювання
містобудівної діяльності», ст.9 Закону
Україн6и «Про архітектурну діяльність»
(постанова № П-4-14-Ю) та п.8, п.10 ст.39
Закону України «Про регулювання
містобудівної діяльності» (постанова
№ П-3-14-Ю).

Слід відмітити, що узагальнений виклад
норм, за порушення яких позивача
притягнуто до відповідальності,
наведений у постановах про накладення
штрафу, відрізняється від висновків
акту перевірки.

Так, актом перевірки від 31.01.2014 року
зафіксовано порушення позивачем
ст..ст.31, 34 Закону України «Про
регулювання містобудівної
діяльності», ст.ст.7, 9 Закону України
«Про архітектурну діяльність»
(будівельні роботи з реконструкції
частини приміщень виконані за
відсутності документу, що надає право
на виконання робіт та проектної
документації), що відповідає змісту
постанови № П-3-14-Ю від 17.02.2014 року
(зворотній бік а.с.12), однак, постановою
від 17.02.2014 року № П-4-14-Ю позивача
притягнуто до відповідальності за
порушення лише ст.34 «Про регулювання
містобудівної діяльності», ст.9 Закону
України «Про архітектурну діяльність».

З приводу встановлених порушень
колегія суддів вважає за необхідне
зазначити наступне.

Частиною першою статті 34 Закону
України "Про регулювання містобудівної
діяльності" від 17 лютого 2011 року
передбачено, що замовник має право
виконувати будівельні роботи після:

1) направлення замовником повідомлення
про початок виконання будівельних
робіт центральному органу виконавчої
влади, що реалізує державну політику з
питань державного
архітектурно-будівельного контролю
(далі - органи державного
архітектурно-будівельного контролю), -
щодо об'єктів, будівництво яких
здійснюється на підставі будівельного
паспорта, які не потребують реєстрації
декларації про початок виконання
будівельних робіт або отримання
дозволу на виконання будівельних робіт
згідно з переліком об'єктів
будівництва, затвердженим центральним
органом виконавчої влади, що
забезпечує формування державної
політики у сфері містобудування. Форма
повідомлення про початок виконання
будівельних робіт та порядок його
подання визначаються центральним
органом виконавчої влади, що
забезпечує формування державної
політики у сфері містобудування;

2) реєстрації органом державного
архітектурно-будівельного контролю
декларації про початок виконання
будівельних робіт - щодо об'єктів
будівництва, що належать до I - III
категорій складності;

3) видачі замовнику органом державного
архітектурно-будівельного контролю
дозволу на виконання будівельних робіт
- щодо об'єктів будівництва, що належать
до IV і V категорій складності.

Згідно з частиною третьою статті
34 названого вище Закону орган
державного архітектурно-будівельного
контролю у порядку, визначеному
центральним органом виконавчої влади,
що забезпечує формування державної
політики у сфері містобудування, веде
єдиний реєстр отриманих повідомлень
про початок виконання підготовчих
будівельних робіт, зареєстрованих
декларацій про початок виконання
підготовчих і будівельних робіт,
виданих дозволів на виконання
будівельних робіт, зареєстрованих
декларацій про готовність об'єкта до
експлуатації та виданих сертифікатів,
повернених декларацій та відмов у
видачі таких дозволів і сертифікатів,
який формується на підставі
інформації, поданої органами
державного архітектурно-будівельного
контролю.

Доступ користувачів до даних
реєстру здійснюється безоплатно через
офіційний веб-сайт Державної
архітектурно-будівельної інспекції
України.

Частиною п'ятою статті 34
зазначеного Закону встановлено, що
контроль за виконанням підготовчих
робіт з винесення інженерних мереж,
будівельних робіт здійснюється
органами державного
архітектурно-будівельного контролю.

Відповідно до частини шостої
статті 34 цього ж Закону інформація про
документ, що дає право на виконання
будівельних робіт, а також відомості
про категорію складності об'єкта
будівництва, замовника та підрядників
розміщуються на відповідному стенді,
який встановлюється на будівельному
майданчику в доступному для огляду
місці (крім індивідуальних (садибних)
житлових будинків, садових, дачних
будинків, господарських (присадибних)
будівель і споруд, прибудов до них).

У взаємозв'язку із викладеним,
статтею 9 Закону України "Про
архітектурну діяльність" від 20 травня
1999 року, №687-XIV встановлено, що
будівництво (нове будівництво,
реконструкція, реставрація,
капітальний ремонт) об'єкта
архітектури здійснюється відповідно
до затвердженої проектної
документації, державних стандартів,
норм і правил у порядку, визначеному
Законом України "Про регулювання
містобудівної діяльності".

Архітектор - автор проекту або
уповноважена ним особа бере участь у
прийнятті в експлуатацію закінченого
будівництвом об'єкта архітектури та
підписує відповідний акт.

Без підпису архітектора - автора
проекту або уповноваженої ним особи
такий акт є недійсним.

Абзацом 3 пункту 5 частини другої
статті 2 Закону України "Про
відповідальність за правопорушення у
сфері містобудівної діяльності" від 14
жовтня 1994 року №208/94-ВР передбачено, що
суб'єкти містобудування, які є
замовниками будівництва об'єктів (у
разі провадження містобудівної
діяльності), або ті, що виконують
функції замовника і підрядника
одночасно, несуть відповідальність у
вигляді штрафу за виконання
будівельних робіт без отримання
дозволу на їх виконання на об'єктах V
категорії складності - у розмірі
дев'ятисот мінімальних заробітних
плат.

Крім того, згідно частини восьмої
статті 39 Закону України "Про
регулювання містобудівної діяльності"
експлуатація закінчених будівництвом
об'єктів, не прийнятих (якщо таке
прийняття передбачено законодавством)
в експлуатацію, забороняється.

Частиною десятою статті 39 зазначеного
вище Закону встановлено, що Замовник
відповідно до закону несе
відповідальність за повноту та
достовірність даних, зазначених у
поданій ним декларації про готовність
об'єкта до експлуатації, та за
експлуатацію об'єкта без
зареєстрованої декларації або
сертифіката.

Абзацом 6 пункту 6 частини другої статті
2 Закону України "Про відповідальність
за правопорушення у сфері
містобудівної діяльності" від 14 жовтня
1994 року №208/94-ВР передбачено, що
суб'єкти містобудування, які є
замовниками будівництва об'єктів (у
разі провадження містобудівної
діяльності), або ті, що виконують
функції замовника і підрядника
одночасно, несуть відповідальність у
вигляді штрафу за експлуатацію або
використання об'єктів будівництва, не
прийнятих в експлуатацію, а також
наведення недостовірних даних у
декларації про готовність об'єкта до
експлуатації чи акті готовності
об'єкта до експлуатації: об'єктів V
категорії складності - у розмірі
дев'ятисот мінімальних заробітних
плат.

З огляду на наведені норми, колегія
суддів зазначає, що відповідальності
за порушення, передбачені абз.3 пп.5,
абз.6 пп.6 п.2 ст.2 Закону України "Про
відповідальність за правопорушення у
сфері містобудівної діяльності"
підлягають замовники будівництва
об'єктів або ті, що виконують функції
замовника і підрядника одночасно.

Як вбачається зі змісту акту перевірки
від 31 січня 2014 року, останнім
зафіксовано що будівельні роботи з
реконструкції частини приміщень
громадської будівлі (кінотеатру) по
вул. Жовтнева, 31, м. Полтава виконані за
відсутності документу, що надає право
на виконання будівельних робіт та
проектної документації, що є
порушенням ст.ст.31, 34 Закону України
"Про регулювання містобудівної
діяльності" та ст.ст.7, 9 Закону України
"Про архітектурну діяльність", у зв'язку
з чим 17 лютого 2014 року постановою
№П-4-14-Ю ТОВ "Старнайт" визнано винним у
вчиненні правопорушення,
передбаченого абзацом 3 пункту 5
частини другої статті 2 Закону України
"Про відповідальність за
правопорушення у сфері містобудівної
діяльності" та накладено штраф у сумі
1096200,00 грн. (900 х 1218,00 грн.) /т.1, а.с. 92-93/.

Крім того, в Акті перевірки від 31
січня 2014 року встановлено, що об'єкт
"Реконструкція частини приміщень
громадської будівлі (кінотеатру) по
вул. Жовтнева, 31, м. Полтава" після
закінчення будівельних робіт з
реконструкції частини приміщень
громадської будівлі (кінотеатру)
експлуатується без введення в
експлуатацію (здійснюється торгівля
продовольчими товарами, а також
функціонує бар та танцпол), у зв'язку з
чим 17 лютого 2014 року постановою №П-3-14-Ю
ТОВ "Старнайт" визнано винним у
вчиненні правопорушення,
передбаченого абзацом 6 пункту 6
частини другої статті 2 Закону України
"Про відповідальність за
правопорушення у сфері містобудівної
діяльності" та накладено штраф у сумі
1096200,00 грн. (900 х 1218,00 грн.) /т.1, а.с. 96-97/.

Вищенаведене порушення, на думку суду
першої інстанції, підтверджено
матеріалами фотофіксації /т.1, а.с. 76-83/.

Між тим, колегія суддів зазначає, що як
вбачається з матеріалів справи, спірні
будівельні роботи, у яких відповідач
вбачає порушення вимог ст.ст.31, 34 Закону
України "Про регулювання містобудівної
діяльності", ст.ст.7, 9 Закону України
"Про архітектурну діяльність", були
проведені у 2013 році, тобто, до моменту
укладення позивачем договору оренди
цих приміщень та початку їх фактичного
використання.

Так, матеріалами справи підтверджено,
що рішення позачергової 37 сесії
Полтавської міської ради шостого
скликання про надання в оренду об'єкту
по вул.Жовтневій, 31 у м. Полтаві,
прийнято 27.12.2013 року (т.1, а.с.166-167).

Договір оренди вищевказаного об'єкту №
1/125 між Полтавською міською радою в
особі Управління майном комунальної
власності (Орендодавець) та ТОВ
«Старнайт» (Орендар) було укладено
01.01.2014 року (т.1, а.с.72-74).

При цьому, зазначеним договором та
актом прийому-передачі до нього
зафіксовано, що об'єкт вже знаходиться
в стані будівельних робіт.

Слід відмітити, що до укладення
договору № 1/125 від 01.01.2014 року вказаний
об'єкт знаходився у віданні власника -
Управління майном комунальної
власності міста виконавчого комітету
Полтавської міської ради.

Актом перевірки Управління майном
комунальної власності міста
виконавчого комітету Полтавської
міської ради з питань дотримання вимог
законодавства у сфері містобудівної
діяльності, державних будівельних
норм, стандартів і правил на об'єкті
«Реконструкція нежитлової будівлі
(кінотеатру) по вул.. Жовтнева, 31, м.
Полтава» від 06.11.2013 року було
встановлено виконання будівельних
робіт з реконструкції нежитлової
будівлі (кінотеатру) по вул. Жовтнева, 31,
м. Полтава, а саме: влаштоване
технологічне обладнання з прокладкою
повітропроводів зі сторони дворового
фасаду нежитлової будівлі (кінотеатру):
- в перекриттях приміщень другого
поверху влаштовані отвори
повітропроводів; - виконуються
оздоблювальні роботи приміщень
першого та другого поверхів; на другому
поверсі влаштовуються додаткові
приміщення з невизначеним
призначенням; - влаштовується підлога
та оздоблюються стіни приміщень
першого та другого поверху; - на другому
поверсі виконуються роботи з
влаштування підлоги в різних рівнях
(ярусах); - проводиться ремонт системи
вентиляції; проводяться роботи з
оздоблення фасаду нежитлової будівлі
(кінотеатру), за відсутності проектної
документації та документу, що надає
право на виконання будівельних робіт,
чим порушено вимоги ст.ст.31, 34 Закону
України «Про регулювання
містобудівної діяльності», ст.ст.7, 9
Закону України «Про архітектурну
діяльність».

Тобто, актом від 06.11.2013 року та актом від
31.01.2014 року було зафіксовано однакові
порушення вимог законодавства у сфері
містобудівної діяльності, а відтак,
обставини, які призвели до цих порушень
(проведення самочинних будівельних
робіт) мали місце вже на час проведення
перевірки 06.11.2013 року.

Як вбачається з матеріалів справи, на
підставі акту перевірки від 06.11.2013 року
було складено протокол № П-654-13 від
06.11.2013 року відносно Управління майном
комунальної власності міста
виконавчого комітету Полтавської
міської ради (т.1, а.с.171-172).

За результатами розгляду цього
протоколу Постановою № П-90-2013-Ю
провадження по справі відносно
Управління майном комунальної
власності міста виконавчого комітету
Полтавської міської ради за
правопорушення у сфері містобудівної
діяльності, передбаченого абз.3 пп.5 п.2
ст.2 Закону України «Про
відповідальність за правопорушення у
сфері містобудівної діяльності»
закрито за відсутністю в його діях
складу правопорушення у сфері
містобудівної діяльності.

Колегія суддів відмічає, що на час
проведення перевірки, результати якої
зафіксовано актом від 06.11.2013 року, та
розгляду протоколу про порушення у
сфері містобудівної діяльності
інформація щодо орендарів TOB
«Старнайт» та ФОП ОСОБА_3 була в
розпорядженні Інспекції ДАБК в
Полтавській області, оскільки договір
оренди № 115/25 від 26.12.12р. та договір
оренди № 75/25 від 06.09.2013 р. із вказаними
орендарями є додатками до акту від
06.11.2013 року.

При цьому, осіб, які фактично проводили
будівельні роботи, у діях яких
відповідач вбачав би порушення ст.ст. 31,
34 Закону України «Про регулювання
містобудівної діяльності», ст.ст.7, 9
Закону України «Про архітектурну
діяльність», перевіркою від 06.11.2013 року
встановлено не було. Однак, за
результатами перевірки, оформленої
актом від 31.01.2014 року, за вищевказані
порушення притягнуто до
відповідальності саме позивача.

Колегія суддів вказує, що станом на час
06.11.2013 року позивач не був орендарем
спірних приміщень №№52а, 54а, 56, 59, 60, 61, 69,
останні в користуванні ТОВ «Старнайт»
не перебували.

Посилання суду першої інстанції на
залучену до матеріалів справи копію
договору оренди від 26 грудня 2012 року
№115/25, згідно умов якого ТОВ "Старнайт"
передано в оренду нежитлові приміщення
за адресою вул. Жовтнева, 31, м. Полтава
/а.с. 160-162/, не свідчать про використання
позивачем приміщень, у яких
проводились будівельні роботи,
замовлення або виконання ним цих робіт,
оскільки, як вбачається зі змісту
договору № 115/25 від 26.12.2012 року та акту
прийому-передачі до нього, а також
витягу з Державного реєстру правочинів
від 26.12.2012 року (т.1, а.с.160-162, 175-179),
позивачеві у користування були
передані в оренду приміщення площею
247,20 кв.м., а саме: буд. А-2 : 51 зала, 52 сходи,
загальною площею 222,1 кв.м., та
приміщення, які знаходяться в
загальному користуванні : 23 вестибюль,
23а тамбур, 23б тамбур, 23в тамбур, 23г
кладова, 23д кладова, 48 фойє, 32 коридор, 39
сходи, що складає 13/100 частин об'єкту.

При цьому, в акті прийому-передачі
відсутні посилання на будівельні
роботи у цих приміщеннях, та зазначено,
що останні знаходяться у задовільному
санітарному стані.

Наявною в матеріалах справи копією
договору оренди № 1/25 від 01.01.2014 року між
Управлінням майном комунальної
власності міста виконавчого комітету
Полтавської міської ради
(Орендодавець) та ТОВ «Старнайт»
(Орендар) та акту приймання-передачі до
нього підтверджено, що на підставі
цього договору позивачеві передано у
користування нежитлове приміщення в
стані будівельних робіт загальною
площею 823,90 кв.м.

Колегією суддів встановлено, що
позивачем з метою отримання в оренду
приміщень площею 823,90 кв.м., та,
відповідно, з'ясування їх технічного
стану, придатності для використання,
було замовлено технічний паспорт
громадського будинку №31 по вулиці
Жовтневій.

На замовлення TOB «Старнайт» приватне
підприємство «Полтавське БТІ
«ІНВЕНТАРИЗАТОР» виготовило технічний
паспорт, копію якого надано до
матеріалів справи (т.1, а.с. 62-71), яким
засвідчена фактична наявність на
момент проведення інвентаризації
(05.11.2013 року) результатів самочинно
проведених будівельних робіт.

Так, технічним паспортом № 2
підтверджено, що станом на 05.11.2013 року
мають місце самочинно збудовані
прорізи в несучій стіні у приміщеннях
54а, 56, 59, 61, 69 (зворотній бік а.с.71).

Наявними в матеріалах справи копіями
технічного паспорту, виготовленого
станом на 09.11.2012 року, та технічного
паспорту, виготовленого за замовленням
позивача станом на 05.11.2013 року,
підтверджено, що самовільне
будівництво було здійснено в період з
12.11.2012 року по 05.11.2013 року, що
зафіксовано Полтавським Бюро
Технічної інвентаризації 05.11.2013 року,
тобто, в період, коли жодне з вказаних
приміщень, в яких здійснено втручання в
несучі стіни, не перебувало в оренді TOB
«Старнайт» згідно договору №115/25 від
26.12.2012 року (а.с. 72).

З приводу зафіксованої в акті від 31.01.2014
року зміни функціонального
призначення приміщень, зміни системи
опалення та збільшення обсягів
виконаних будівельних робіт у
порівнянні з позаплановою перевіркою,
проведеною 06.11.2013 року, колегія суддів
вважає за необхідне зазначити
наступне.

Так, в акті від 31.01.2014 року зазначено, що
в приміщенні 60 - кабінет (за технічним
паспортом від 12.11.2012 року, далі - ТП № 1)
влаштовано умивальники та вбиральні (60,
60А, б, в, г, д, е, ж, з, и, к за технічним
паспортом від 05.11.2013 року, далі - ТП № 2)
шляхом влаштування перегородок між
зазначеними приміщеннями та монтажу
сантехнічного обладнання, в приміщенні
59 - кабінет (ТП №1) влаштована зала (59 - ТП
№2), в приміщенні 61 - хол (ТП №1)
влаштована зала бару 61 (ТП № 2), в
приміщенні 54 - кабінет (ТП №1)
влаштовані тамбур (53), зала (54), кухня (54а)
та кабінет (55) (ТП №2); шляхом
влаштування перегородок між
зазначеними приміщеннями, в
приміщеннях 52 - зала та 52а - підсобне
приміщення (ТП №1) влаштовано кухню - 52а,
коридор - 52б, вбиральню - 52г, мийку - 52в
(ТП №2) шляхом влаштування перегородок
між зазначеними приміщеннями, монтажу
сантехнічного та кухонного обладнання,
в приміщеннях 65 - кімната відпочинку, 64 -
коридор, 63 - вбиральня та 65а - підсобне
приміщення (ТП №1) влаштовано залу - 65 та
щитову (65а) (ТП№2) шляхом демонтажу
існуючих та влаштування нових
перегородок між зазначеними
приміщеннями. Крім того, згідно з актом,
змінено систему опалення частини
приміщень громадської будівлі
(змонтовано технологічне обладнання з
прокладкою повітропроводів зі сторони
дворового фасаду для забезпечення
теплопостачання реконструйованих
приміщень); значно збільшено обсяги
виконаних будівельних робіт у
порівнянні з перевіркою, проведеною
06.11.2013 року, а саме: в приміщеннях
першого та другого поверхів виконано
будівельні роботи з оздоблення стін,
підлог та стель, на другому поверсі в
реконструйованих приміщеннях
закінчені роботи з влаштування підлоги
в різних рівнях (ярусах), закінчено
ремонт систем вентиляції та опалення.

Між тим, згідно з пунктом 3.2 розділу 3
Інструкції про порядок проведення
технічної інвентаризації об'єктів
нерухомого майна, затвердженої Наказом
Держбуду України N 127 від 24.05.2001р., не
належать до самочинного будівництва
для громадських та виробничих будівель
(приміщень): перепланування, пов'язані
зі зміною загальної, основної та
допоміжної площі за рахунок
демонтування та влаштування
перегородок (без порушення несучих
конструкцій; збільшення або зменшення
площі за рахунок демонтування чи
влаштування перегородок (без порушення
несучих стін, несучих конструкцій,
опор, балок), комор, утеплення і
оздоблення стін; зміна призначень
невиробничих приміщень; улаштування чи
закриття віконних або дверних прорізів
у внутрішніх не капітальних стінах;
перестановка обладнання в межах
призначення приміщень; влаштування
допоміжних приміщень санвузлів,
душових, ванних; заміна матеріалу
частини стін без збільшення розміру
фундаменту.

Відповідно до п.1 Порядку виконання
будівельних робіт, затвердженого
постановою Кабінету Міністрів України
№ 466 від 13 квітня 2011 р., будівельними
роботами є роботи з нового будівництва,
реконструкції, технічного
переоснащення діючих підприємств,
реставрації, капітального ремонту.

Враховуючи викладене, колегія суддів
вказує, що інші зафіксовані в акті від
31.01.2014 року роботи, крім влаштування
прорізів у несучих стінах, не є
самочинним будівництвом у розумінні
наведених норм.

Крім того, вказані роботи не були
зафіксовані в якості самочинного
будівництва технічною
інвентаризацією, результати якої
відображено у технічному паспорті №2.

З пояснень представника позивача та
наданих до справи фотоматеріалів (т.1,
а.с.76-83, т.2, а.с.53-57, 87-88) вбачається, що
позивачем фактично було проведено лише
встановлення огорожі та декоративного
захисту повітропроводів з метою
поліпшення загального вигляду будівлі
та оздоблювальні роботи, що не може
вважатися самочинним будівництвом та
не потребує складання документу про
початок виконання будівельних робіт та
проектної документації.

Також, матеріалами справи
підтверджено, що 08.11.2013 року після
встановлення факту втручання в несучі
конструкції будівлі TOB «Старнайт» з
метою з'ясування питання щодо
визначення відповідності
конструктивного рішення влаштованих
прорізів між приміщеннями 61 та 59, 61 та 60,
61 та 54, 57 та 59, 52 та 69 (а.с. 58) звернулось до
судового експерта Федорової І.О.

Згідно з висновком експертного
будівельно-технічного дослідження №207
від 12.11.2013р. (т.2, а.с.59-77) конструктивне
рішення влаштування вище вказаних
прорізів відповідає
будівельним-технічним нормам, що діють
на території України.

Також на замовлення Управління майном
комунальної власності міста
виконавчого комітету Полтавської
міської ради (власника будівлі), на
виконання рішення виконавчого
комітету Полтавської міської ради від
19.11.2013 року (т.1, а.с.168) було проведено
обстеження технічного стану з наданням
звіту щодо можливості надійної
експлуатації будівлі кінотеатру ім.
Котляревського за адресою: м. Полтава,
вул. Жовтнева, 31, у тому числі
можливості використання приміщень
другого поверху під танцпол та бар,
виконаного Полтавським національним
технічним університетом ім. Юрія
Кондратюка (експерт Рожко В.Н.), у
відповідності до п.п.1, 2 висновків якого
технічний стан будівлі в цілому
відповідно до вимог «Нормативних
документів з питань обстежень,
паспортизації, безпечної та надвійної
експлуатації виробничих будівель і
споруд» - задовільний; проведені
випробування міцності бетону,
виявлений характер армування,
діаметрів, товщини захисного шару
плити, балок перекриття та перевірені
розрахунки дозволяють зробити
висновок, що приміщення другого
поверху можливо використовувати під
бар та танцпол (т.2, а.с.78-85).

Рішенням Полтавської міської ради від
27.12.2013 року «Про питання щодо здачі в
оренду нежитлових приміщень об'єкту
нерухомого майна по вул. Жовтневій, 31 в
м. Полтаві» було вирішено погодитись із
проведеними будівельними роботами в
будинку, а саме: влаштуванням прорізів
між приміщеннями №61 та № 59, № 60,61 та №
54, 57 та № 56, № 57 та № 59, № 54 та № 52, № 52 та
№ 69 згідно з Технічним паспортом на
громадський будинок по вул. Жовтневій,
31 і м. Полтаві, виготовленим станом на
05.11.2013 року, та передати нежитлові
приміщення в стані будівельних робіт
площею 823,9 кв.м. в оренду ТОВ «Старнайт»
під танцпол та бар.

Лише після проведення вказаних заходів
TOB «Старнайт» уклало договір оренди від
01.01.2014 року із Управлінням майном
комунальної власності міста
виконавчого комітету Полтавської
міської ради.

Враховуючи вищевикладене, колегія
суддів приходить до висновку, що
замовлення TOB «Старнайт» технічних
паспортів спірних приміщень у будинку
№ 31 по вул. Жовтневій у м. Полтаві не є
підтвердженням виконання спірних
будівельних робіт позивачем, а
зроблено з метою отримання дозволу
Полтавської міської ради на укладення
договору оренди вказаних приміщень.

Колегія суддів вважає помилковими
висновки суду першої інстанції про
сумнівність факту виготовлення ТОВ
«Старнайт» технічного паспорту на
приміщення, які використовуються,
реконструюються та перебудовуються
іншими особами, саме з метою отримання
цих приміщень в оренду, оскільки станом
на час проведення позапланової
перевірки, результати якої зафіксовані
актом від 06.11.2013 року, особи, які
проводили будівельні роботи, припинили
роботи та залишили об'єкт, що не
заперечується відповідачем по справі.

З приводу наявної в матеріалах справи
копії листа ПП Полтавського бюро
технічної інвентаризації
"Інвентаризатор" від 13 лютого 2014 року
№989, адресованого відповідачу, у якому
зазначено, що під час обстеження
приміщення з метою проведення поточної
інвентаризації 01 листопада 2013 року
виявлено влаштування орендарем, а саме
TOB "Старнайт", прорізів в капітальних
стінах в приміщеннях 54а, 56, 59, 61, 69, що
являється самочинним (а.с. 129), колегія
суддів зазначає, що цей лист не є
належним доказом проведення спірних
будівельних робіт саме позивачем,
оскільки ПП «Полтавське бюро технічної
інвентаризації «Інвентаризатор» не є
органом, уповноваженим встановлювати
замовника або виконавця робіт.

Крім того, ПП «Полтавське бюро
технічної інвентаризації
«Інвентаризатор» не зазначено доказів,
з яких воно виходило, стверджуючи про
виконання прорізів у капітальних
стінах позивачем.

При цьому, колегія суддів зауважує, що
компетентними органами не було
встановлено факту виконання цих робіт
саме ТОВ «Старнайт».

Так, перевіркою, проведеною
працівниками ВДСБЕЗ ПМУ УМВС України в
Полтавській області по матеріалам щодо
правомірності здійснення будівництва
за адресою: м. Полтава, вул. Жовтнева, 31,
не було встановлено осіб, винних у
проведенні будівельних робіт.
Перевірку по інформації щодо
незаконного будівництва невідомими
особами у Полтавському кінотеатрі ім.
Котляревського за адресою: м. Полтава,
вул. Жовтнева, 31, прийнято вважати
закінченою, у зв'язку з відсутністю на
той час даних щодо ознак кримінального
правопорушення та закінченням строків
її проведення (т.1, а.с.181).

Крім того, як вбачається з матеріалів
справи, станом на час проведення
самочинних будівельних робіт
нежитлові приміщення у будинку № 31 по
вул. Жовтневій у м. Полтаві перебували у
використанні, крім позивача, ще трьох
орендарів : ТОВ «Полтавська
інвестиційна компанія» на підставі
договору № 197/25 від 17.11.2004 року, ФОП
ОСОБА_10 на підставі договору № 182/17 від
30.07.2004 року та ФОП ОСОБА_3 на підставі
договору № 75/25 ВІД 06.09.2013 року, про що
свідчить відповідна довідка
Управління майном комунальної
власності міста виконавчого комітету
Полтавської міської ради (т.1, а.с.184).

Слід відмітити, що факт проведення або
замовлення спірних будівельних робіт
не було підтверджено і показаннями
свідка ОСОБА_4

З огляду на викладене, колегія суддів
приходить до висновку, що відповідачем
не доведено того, що позивач є
замовником або підрядником
будівельних робіт, проведених у
приміщеннях кінотеатру ім.
Котляревського у м. Полтаві по вул.
Жовтневій, 31, що виключає застосування
до нього заходів відповідальності,
передбачених абз.3 пп.5, абз.6 пп.6 п.2 ст.2
Закону України «Про відповідальність
за правопорушення у сфері
містобудівної діяльності».

Крім того, колегія суддів зауважує, що
постановами Інспекції ДАБК у
Полтавській області від 17.02.2014 року
№П-4-14-Ю та №П-3-14-Ю на ТОВ «Старнайт»
визначено розмір штрафу за порушення
абз.3 пп.5, абз.6 пп.6 п.2 ст.2 Закону України
«Про відповідальність за
правопорушення у сфері містобудівної
діяльності» виходячи з того, що спірна
будівля є об'єктом 5 категорії
складності.

Відповідно до п.2 ст.32 Закону України
«Про регулювання містобудівної
діяльності» категорія складності
об'єкта будівництва визначається
відповідно до державних будівельних
норм та стандартів на підставі класу
наслідків (відповідальності) такого
об'єкта будівництва.

Клас наслідків (відповідальності)
об'єкта будівництва визначається
відповідно до національного стандарту
ДСТУ-НБВ. 1.2-16:2013 «Визначення класу
наслідків (відповідальності) та
категорії складності об'єкту
будівництва».

Цей стандарт призначений для
застосування замовниками та
проектувальниками; розробниками
будівельних норм та стандартів;
експертними організаціями;
центральним органом виконавчої влади,
що реалізує державну політику у сфері
державного архітектурно-будівельного
контролю (п.1.2. стандарту). Згідно з п. 4.4
Стандарту клас наслідків
(відповідальності) об'єкту будівництва
визначають незалежно за кожною з
наведених у таблиці характеристикою
можливих наслідків відмови об'єкта :
можлива небезпека для здоров'я і життя
людей, які постійно перебувають на
об'єкті; можлива небезпека для здоров'я
і життя людей, які періодично
перебувають на об'єкті; перебувають
зовні об'єкта; обсяг можливого
економічного збитку; можливість втрати
об'єктів культурної спадщини;
можливість припинення функціонування
об'єктів інженерно-транспортної
інфраструктури.

Згідно з п.4, п.6 Порядку віднесення
об'єктів будівництва до ІV та V
категорій складності, затвердженого
Постановою Кабінету Міністрів України
від 27.04.2011 року № 557, клас наслідків
(відповідальності) об'єкта будівництва
визначається згідно з вимогами ДБН
В.1.2-14-2009 "Загальні принципи
забезпечення надійності та
конструктивної безпеки будівель,
споруд, будівельних конструкцій та
основ" за рівнем можливих економічних
збитків і (або) інших втрат, пов'язаних з
припиненням експлуатації або втратою
цілісності об'єкта.

До V категорії складності відносяться
об'єкти будівництва, які мають хоча б
одну з таких ознак: 1) згідно із Законом
України "Про об'єкти підвищеної
небезпеки" є об'єктами підвищеної
небезпеки; 2) розраховані на постійне
перебування більш як 400 осіб та (або)
періодичне перебування понад 1000 осіб; 3)
становлять можливу небезпеку для більш
як 50000 осіб, які перебувають поза
об'єктом; 4) у разі аварії або
неможливості (недоцільності) подальшої
експлуатації: можуть спричинити збитки
в обсязі понад 150000 мінімальних
розмірів заробітних плат; можуть
призвести до припинення
функціонування об'єктів транспорту,
зв'язку, енергетики та інженерних мереж
загальнодержавного значення; можуть
призвести до втрати об'єктів
культурної спадщини національного
значення.

З наданого відповідачем розрахунку
категорій складності (т.1, а.с. 85)
вбачається, що інспекцією ДАБК в
Полтавській області спірний об'єкт
віднесено до ССЗ класу наслідків за
обсягом можливого економічного збитку,
втратою об'єктів культурної спадщини,
за припиненням функціонування об'єктів
інфраструктури, та до п'ятої категорії
складності.

Між тим, в обґрунтуванні до розрахунку
категорії складності об'єкту
будівництва «Реконструкція частини
приміщень громадської будівлі (
кінотеатру) по вул. Жовтнева, 31, м.
Полтава» (т.1, а.с. 145-147) відсутні докази
правомірності віднесення відповідачем
до ССЗ класу наслідків за припиненням
функціонування об'єктів
інфраструктури.

Відповідно до таблиці 1 - «Клас
наслідків (відповідальності) будинків,
будівель, споруд, лінійних об'єктів
інженерно-транспортної
інфраструктури» ДСТУ-НБВ. 1.2-16:2013 до
класу наслідків (відповідальності) ССЗ
(значні наслідки) може бути віднесено
об'єкт у випадку відмови якого можливе
припинення функціонування об'єктів
інженерно-транспортної інфраструктури
загальнодержавного рівня.

Інспекцією ДАБК в Полтавській області
не надано доказів, що внаслідок відмови
спірного об'єкту можливе припинення
функціонування об'єктів
інженерно-транспортної інфраструктури
державного рівня, не наведено, яких
саме об'єктів, а тому не обґрунтовано в
цій частині віднесення об'єкту за цим
показником до класу відповідальності
СС3 та V категорії складності.

Крім того, відповідно до ДСТУ H Б В.
1.2-16:2013 за обсягом можливого
економічного збитку клас наслідків
визначається як значний (ССЗ) у випадку,
якщо обсяг можливого економічного
збитку від руйнування чи пошкодження
будівлі становить понад 150 000 розмірів
мінімальної заробітної плати, тобто на
момент проведення перевірки сума
збитку має бути більше ніж 150 000*1 218,00
грн. = 182 700 000,00 грн.

Згідно з наданим відповідачем
обґрунтування до розрахунку категорії
складності об'єкту будівництва
«Реконструкція нежитлової будівлі
(кінотеатру) по вул.. Жовтнева, 31 в м.
Полтава (т.1, а. с. 147) прогнозовані збитки
складають 2 058 617,3 грн., тобто, значно
менше, ніж передбачено для класу
відповідальності ССЗ. При цьому, в
розрахунку відповідачем використано
мінімальний розмір заробітної плати
1,218 грн. (одна гривня 21,8 коп.) замість 1218
грн. ( одна тисяча двісті вісімнадцять
грн.).

Вищезазначене ставить під сумнів
правильність обчислення відповідачем
обсягу можливого економічного збитку
та не підтверджує правомірності
віднесення спірного об'єкту до класу
наслідків СС3 та V категорії складності.

З приводу віднесення даного об'єкту до
класу СС3 та V категорії складності за
критерієм можливості втрати об'єктів
культурної спадщини національного
значення, колегія суддів зазначає
наступне.

Нормами ДСТУ Н Б В. 1.2-16:2013 визначено, що
віднесення пам'яток культурної
спадщини до національного та місцевого
значення встановлюється відповідно до
Закону «Про охорону культурної
спадщини».

Згідно зі ст.13 Закону «Про охорону
культурної спадщини» об'єкти
культурної спадщини незалежно від форм
власності відповідно до їхньої
археологічної, естетичної,
етнологічної, історичної, мистецької,
наукової чи художньої цінності
підлягають реєстрації шляхом
занесення до Державного реєстру
нерухомих пам'яток України (далі -
Реєстр) за категоріями національного
та місцевого значення пам'ятки. Порядок
визначення категорій пам'яток
встановлюється Кабінетом Міністрів
України. Із занесенням до Реєстру на
об'єкт культурної спадщини, на всі його
складові елементи, що становлять
предмет його охорони, поширюється
правовий статус пам'ятки.

Тобто, в даному випадку саме занесення
до Державного реєстру нерухомих
пам'яток України, а не до Державного
реєстру національного культурного
надбання є визначальним критерієм для
визначення V категорії складності
будівництва.

У відповідності до п.1 Порядку
визначення категорій пам'яток для
занесення об'єктів культурної спадщини
до Державного реєстру нерухомих
пам'яток України, затвердженого
Постановою Кабінету Міністрів України
від 27.12.200 року № 1760 об'єкти культурної
спадщини заносяться до Державного
реєстру нерухомих пам'яток України
(далі - Реєстр) за рішенням Кабінету
Міністрів України - щодо об'єктів
національного значення або за рішенням
відповідного центрального органу
виконавчої влади у сфері охорони
культурної спадщини - щодо об'єктів
місцевого значення.

Таким чином, рішення про віднесення
об'єктів національного значення до
вказаного Реєстру відбувається за
рішенням Кабінету Міністрів України.

Судом апеляційної інстанції
встановлено, що пам'ятки національного
значенні внесені до Державного реєстру
нерухомих пам'яток України двома
постановами Кабінету Міністрів
України: від 3 вересня 2009 р. № 928 «Про
занесення об'єктів культурної спадщини
національного значення до Державного
реєстру нерухомих пам'яток України» (744
пам'ятки); від 10 жовтня 2012 р. № 929 «Про
внесення об'єктів культурної спадщини
національного значення до Державного
реєстру нерухомих пам'яток України» (147
пам'яток).

При цьому, у переліку, наведеному у
даних Постановах Кабінету Міністрів
України, будинок Дворянського
зібрання, розташований по вул. Жовтнева
31 у місті Полтаві, відсутній.

Вказана обставина підтверджується
також наявною в матеріалах справи
роздруківкою Переліку пам'яток
культури національного значення
Полтавської області, занесених до
Державного реєстру нерухомих пам'яток
України (т.2, а.с.90-91).

З приводу посилань суду першої
інстанції на листи Управління культури
виконавчого комітету Полтавської
міської ради від 04 травня 2012 року
№01-26/28/563/1 та Управління культури
Полтавської обласної державної
адміністрації від 15 травня 2014 року
№01-20/520, колегія суддів вважає за
необхідне вказати на таке.

Відповідно до листа Управління
культури виконавчого комітету
Полтавської міської ради від 04 травня
2012 року №01-26/28/563/1 Ансамбль Круглої
площі - це пам'ятка архітектури
національного значення відповідно до
Постанови Ради Міністрів УРСР №970 від 24
серпня 1963 року, яка наказом Державного
комітету будівництва, архітектури та
житлової політики України від 02 червня
1999 року №128 включена до Державного
реєстру національного культурного
надбання (охоронний номер 577) (т.1, а.с. 165).

Згідно з наявною в матеріалах справи
копією листа Управління культури
Полтавської обласної державної
адміністрації від 15 травня 2014 року
№01-20/520, приміщення за адресою: вул.
Жовтнева, 31, м. Полтава являється
пам'яткою архітектури національного
значення відповідно до Постанови Ради
Міністрів УРСР №970 від 24 серпня 1963 року
(Дворянське зібрання 1810 р.) (т.1, а.с.
190-192).»

Разом з тим, вказана Постанова Ради
Міністрів УРСР №970 від 24 серпня 1963 року
не містить вказівок щодо категорій
об'єктів культурної спадщини, а лише
визначає режим використання
пам'ятників архітектури Української PCP,
що перебувають під охороною держави
(т.1, а.с.191-192).

Крім того, включення об'єкту культурної
спадщини до Державного реєстру
національного культурного надбання
також не є належним доказом того, цей
об'єкт відноситься до 5 категорії
складності, оскільки цей Реєстр був
запроваджений відповідно до Основ
законодавства України про культуру від
19.02.1992 року, що втратили чинність згідно
із Законом України від 14.12.2010 року №
2778-VІ «Про культуру», з метою обліку
об'єктів матеріальної та духовної
культури виняткової історичної,
художньої, наукової чи іншої
культурної цінності, що мають важливе
значення для формування національної
самосвідомості українського народу і
визначають його вклад у всесвітню
культурну спадщину.(п1 Положення про
Реєстр національного культурного
надбання).

Відповідно до п.2 Положення до
Державного реєстру національного
культурного надбання зокрема
заносяться: пам'ятки історії - будинки,
споруди, пам'ятні місця і предмети,
пов'язані з найважливішими історичними
подіями в житті народу, розвитком
науки, техніки, культури, життям і
діяльністю видатних діячів; пам'ятки
містобудування і архітектури -
унікальні ансамблі і комплекси, окремі
об'єкти архітектури, а також пов'язані з
ними твори монументальної скульптури і
живопису, декоративно-ужиткового і
садово- паркового мистецтва, природні
ландшафти.

Отже, вказаний Реєстр не містить поділу
пам'яток культурної спадщини за
категоріями місцевого чи
національного значення пам'ятки.

З огляду на викладене, беручи до уваги
відсутність відповідного рішення
Кабінету Міністрів України, колегія
суддів зазначає про відсутність
доказів занесення приміщення за
адресою: вул. Жовтнева, 31, м. Полтава до
Державного реєстру нерухомих пам'яток
України, та як наслідок,
неправомірності віднесення до пам'яток
культурної спадщини національного
значення відповідно до чинного
законодавства, а тому висновок
відповідача про присвоєння спірному
об'єкту класу відповідальності СС3 та V
категорії складності з підстав
належності його до пам'яток культурної
спадщини національного значення є
хибним.

Враховуючи вищенаведене, колегія
суддів вважає, що наданий відповідачем
розрахунок категорії складності
об'єкту будівництва «Реконструкція
нежитлової будівлі (кінотеатр) по
вул.Жовтнева, 31 в м. Полтаві є
необґрунтованим та не є підставою для
накладення ТОВ «Старнайт» штрафу в
розмірі 900 мінімальних заробітних плат.

Відповідно до ч. 2 ст. 19 Конституції
України органи державної влади та
органи місцевого самоврядування, їх
посадові особи зобов'язані діяти лише
на підставі, в межах повноважень та у
спосіб, що передбачені Конституцію та
законами України.

Згідно з ч. 3 ст. 2 Кодексу
адміністративного судочинства України
у справах щодо оскарження рішень, дій
чи бездіяльності суб'єктів владних
повноважень адміністративні суди
перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони:
1) на підставі, у межах повноважень та у
спосіб, що передбачені Конституцією та
законами України; 2) з використанням
повноваження з метою, з якою це
повноваження надано; 3) обґрунтовано,
тобто з урахуванням усіх обставин, що
мають значення для прийняття рішення
(вчинення дії); 4) безсторонньо
(неупереджено); 5)добросовісно; 6)
розсудливо; 7) з дотриманням принципу
рівності перед законом, запобігаючи
несправедливій дискримінації; 8)
пропорційно, зокрема з дотриманням
необхідного балансу між будь-якими
несприятливими наслідками для прав,
свобод та інтересів особи і цілями, на
досягнення яких спрямоване це рішення
(дія); 9) з урахуванням права особи на
участь у процесі прийняття рішення; 10)
своєчасно, тобто протягом розумного
строку.

З огляду на встановлені у справі
фактичні обставини та досліджені
докази, колегія суддів вважає, що
відповідач при визнанні ТОВ «Старнайт»
винним у вчиненні порушень,
передбачених абз.3 пп.5, абз.6 пп.6 п.2 ст.2
Закону України "Про відповідальність
за порушення у сфері містобудівної
діяльності" та прийнятті постанов про
накладення штрафу від 17.02.2014 року №
П-4-14-Ю та № П-3-14-Ю, діяв не на підставі та
не у спосіб, що передбачені Законами
України «Про регулювання
містобудівної діяльності», "Про
відповідальність за порушення у сфері
містобудівної діяльності", з
порушенням вимог ч.3 ст.2 КАС України.

Разом з тим, колегія суддів вважає за
необхідне зазначити, що обраний
позивачем спосіб захисту (відновлення)
порушеного права в частині визнання
незаконними рішень Інспекції
державного архітектурно-будівельного
контролю в Полтавській області про
визнання ТОВ «Старнайт» винним у
вчиненні порушень, передбачених абз.3
пп.5, абз.6 пп.6 п.2 ст.2 Закону України "Про
відповідальність за порушення у сфері
містобудівної діяльності" не є
належним способом судового захисту
прав позивача у спірних
правовідносинах.

Відповідно до ч.2 ст.11 КАС України суд
розглядає адміністративні справи не
інакше як за позовною заявою, поданою
відповідно до цього Кодексу, і не може
виходити за межі позовних вимог. Суд
може вийти за межі позовних вимог
тільки в разі, якщо це необхідно для
повного захисту прав, свобод та
інтересів сторін чи третіх осіб, про
захист яких вони просять.

Статтею 6 КАС України передбачено, що
кожна особа має право в порядку,
встановленому цим Кодексом, звернутися
до адміністративного суду, якщо вважає,
що рішенням, дією чи бездіяльністю
суб'єкта владних повноважень порушені
її права, свободи або інтереси.

Колегія суддів вказує, що рішення
Інспекції ДАБК в Полтавській області
про визнання ТОВ «Старнайт» винним у
вчиненні правопорушень, передбачених
абз.3 пп.5, абз.6 пп.6 п.2 ст.2 Закону України
"Про відповідальність за порушення у
сфері містобудівної діяльності",
питання про визнання яких
неправомірними ставиться у позовній
заяві, не викладені окремим документом
та втілені у постановах від 17.02.2014 року
№ П-4-14-Ю та № П-3-14-Ю.

У зв'язку з викладеним, достатнім та
належним способом захисту прав
позивача у спірних відносинах є саме
скасування вищезазначених постанов
Інспекції ДАБК в Полтавській області,
якими ТОВ «Старнайт» визнано винним у
вчиненні правопорушень, передбачених
абз.3 пп.5, абз.6 пп.6 п.2 ст.2 Закону України
"Про відповідальність за порушення у
сфері містобудівної діяльності".

У відповідності до частини першої
статті 11 Кодексу адміністративного
судочинства України розгляд і
вирішення справ в адміністративних
судах здійснюються на засадах
змагальності сторін та свободи в
наданні ними суду своїх доказів і у
доведенні перед судом їх
переконливості.

Згідно з частинами першою, другою
статті 71 цього Кодексу кожна сторона
повинна довести ті обставини, на яких
ґрунтуються її вимоги та заперечення,
крім випадків, встановлених статтею 72
цього Кодексу. В адміністративних
справах про протиправність рішень, дій
чи бездіяльності суб'єкта владних
повноважень обов'язок щодо доказування
правомірності свого рішення, дії чи
бездіяльності покладається на
відповідача, якщо він заперечує проти
адміністративного позову.

Відповідач правомірності оскаржуваних
позивачем постанов про накладення
штрафу від 17.02.2014 року № П-4-14-Ю та №
П-3-14-Ю належним чином не довів.

Відповідно до ч.2 ст.205 КАС України суд
апеляційної інстанції за наслідками
розгляду апеляційної скарги може
прийняти нову постанову, якою суд
апеляційної інстанції задовольняє або
не задовольняє позовні вимоги.

Враховуючи викладене, колегія суддів
дійшла висновку, що постанова
Полтавського окружного
адміністративного суду від 04.06.2014 року
по справі № 816/1270/14 через порушення ним
норм матеріального права,
невідповідність висновків обставинам
справи, ненадання належної оцінки
доказам у справі, підлягає скасуванню в
частині відмови в задоволенні позовних
вимог щодо скасування постанов про
накладення штрафу від 17.02.2014 року №
П-4-14-Ю та № П-3-14-Ю з прийняттям нової
постанови про задоволення цієї частини
позовних вимог.

З огляду на приписи ч.ч.3, 6 ст.94 КАС
України, ст.4 Закону України «Про
судовий збір», беручи до уваги, що
позовні вимоги судом апеляційної
інстанції задоволено частково,
додаткова постанова Полтавського
окружного адміністративного суду від
17.06.2014 року по справі № 816/1270/14 стосовно
розподілу судових витрат позивачем не
оскаржена, на користь позивача ТОВ
«Старнайт» підлягає поверненню
сплачена ним сума судового збору за
подання апеляційної скарги у розмірі
2339 (дві тисячі триста тридцять дев'ять)
грн. 46 коп.

Керуючись ст.ст. 93, 160, 167, 195, 196, 202, 205, 207,
209, 254 Кодексу адміністративного
судочинства України, колегія суддів, -

П О С Т А Н О В И Л А:

Апеляційну скаргу Товариства з
обмеженою відповідальністю "Старнайт" -
задовольнити частково.

Постанову Полтавського окружного
адміністративного суду від 04.06.2014 року
по справі № 816/1270/14 - скасувати в частині
відмови в задоволенні позову
Товариства з обмеженою
відповідальністю "Старнайт" до
Інспекції державного
архітектурно-будівельного контролю в
Полтавській області, третя особа -
Управління майном комунальної
власності міста Полтави виконавчого
комітету Полтавської міської ради за
участю прокурора Полтавської області
про скасування постанов.

Прийняти в цій частині нову постанову,
якою позовні вимоги Товариства з
обмеженою відповідальністю "Старнайт"
до Інспекції державного
архітектурно-будівельного контролю в
Полтавській області, третя особа -
Управління майном комунальної
власності міста Полтави виконавчого
комітету Полтавської міської ради за
участю прокурора Полтавської області
про скасування постанов - задовольнити.

Скасувати постанову Інспекції
державного архітектурно-будівельного
контролю в Полтавській області №П-4-14-Ю
від 17.02.2014 року про визнання ТОВ
"Старнайт" винним у вчиненні
правопорушень, передбачених абз. 3 пп.5
п.2 ст.2 Закону України "Про
відповідальність за порушення у сфері
містобудівної діяльності" та
накладення штрафу за правопорушення у
сфері містобудівної діяльності.

Скасувати постанову Інспекції
державного архітектурно-будівельного
контролю в Полтавській області №П-3-14-Ю
від 17.02.2014 року про визнання ТОВ
"Старнайт" винним у вчиненні
правопорушень, передбачених абз.6 пп.6
п.2 ст.2 Закону України "Про
відповідальність за порушення у сфері
містобудівної діяльності" та
накладення штрафу за правопорушення у
сфері містобудівної діяльності.

В іншій частині постанову Полтавського
окружного адміністративного суду від
04.06.2014 року по справі № 816/1270/14 -
залишити без змін.

Стягнути з Державного бюджету України
на користь Товариства з обмеженою
відповідальністю "Старнайт" код 38439670
судові витрати, пов'язані зі сплатою
судового збору за подання апеляційної
скарги у розмірі 2339 (дві тисячі триста
тридцять дев'ять) грн.. 46 коп.

Постанова набирає законної сили з
моменту її проголошення та може бути
оскаржена у касаційному порядку
протягом двадцяти днів з дня складання
постанови у повному обсязі шляхом
подачі касаційної скарги
безпосередньо до Вищого
адміністративного суду України.

Головуючий суддя (підпис)Перцова
Т.С.Судді(підпис) (підпис) Дюкарєва С.В.
Жигилій С.П. Повний текст постанови
виготовлений та підписаний 07.08.2014 р.