Справа № 826/6885/14
Суддя: Троян Н.М.
Дата ухвалення: 2014-07-31 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ
АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Справа: № 826/6885/14
Головуючий у 1-й інстанції: Кузьменко
Суддя-доповідач: Троян Н.М.
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

31 липня 2014 року
м. Київ

Колегія суддів Київського
апеляційного адміністративного суду у
складі:

головуючого судді
- Троян Н.М.,

суддів
- Бужак Н.П., Твердохліб В.А.,

за участю секретаря
- Костюченка М.Є.,

розглянувши у відкритому судовому
засіданні в м. Києві апеляційну скаргу
Державної податкової інспекції у
Печерському районі Головного
управління Міндоходів у місті Києві на
постанову Окружного адміністративного
суду міста Києва від 23 червня 2014 року у
справі за адміністративним позовом
товариства з обмеженою
відповідальністю «Сефт Плюс» до
Державної податкової інспекції у
Печерському районі Головного
управління Міндоходів у місті Києві
про визнання протиправними дій,
зобов'язання вчинити певні дії,-

В С Т А Н О В И Л А:

21 травня 2014 року ТОВ «Сефт Плюс
звернулось до Окружного
адміністративного суду міста Києва з
адміністративним позовом до суду, в
якому просило: визнати протиправними
дії відповідача, що виразились у
проведенні зустрічної звірки ТОВ «Сефт
Плюс», результати якої оформлені актом
від 08 травня 2014 року №1305/26-55-22-08/38923544
«Про неможливість проведення
зустрічної звірки суб'єкта
господарювання ТОВ «Сефт Плюс», з
контрагентами-постачальниками та
контрагентами-покупцями за березень 2014
року»; зобов'язати відповідача
вилучити з АІС «Податковий блок»
інформацію про результати зустрічної
звірки ТОВ «Сефт Плюс», результати якої
оформлені актом від 08 травня 2014 року
№1305/26-55-22-08/38923544 «Про неможливість
проведення зустрічної звірки суб'єкта
господарювання ТОВ «Сефт Плюс», з
питань взаємовідносин з
контрагентами-постачальниками та
контрагентами-покупцями за березень 2014
року»; зобов'язати відповідача
відновити в АІС «Податковий блок» дані
податкової звітності ТОВ «Сефт Плюс»,
шляхом внесення до них даних
визначених у податкових деклараціях з
податку на додану вартість ТОВ «Сефт
Плюс» за березень 2014 року; встановити
відповідачу строк на виконання даного
рішення суду 5 (п'ять) робочих днів, з
дати набрання ним законної сили та
подати звіт про виконання даного
судового рішення у строк 5 (п'ять)
робочих днів з дати набрання ним
законної сили.

Постановою Окружного
адміністративного суду міста Києва від
23 червня 2014 року адміністративний
позов задоволено частково, шляхом
виходу за межі позовних вимог та
визнання протиправними дії Державної
податкової інспекції у Печерському
районі Головного управління
Міністерства доходів і зборів України
у місті Києві по проведенню
документальної невиїзної позапланової
перевірки Товариства з обмеженою
відповідальністю «Сефт Плюс», за
результатами якої складено акт від 08
травня 2014 року №1305/26-55-22-08/38923544 «Про
неможливість проведення зустрічної
звірки Товариства з обмеженою
відповідальністю «Сефт Плюс» щодо
підтвердження господарських відносин
платниками податків за період з 01.03.2014
року по 31.03.2014 року», зобов'язано
Державну податкову інспекцію у
Печерському районі Головного
управління Міністерства доходів і
зборів України у місті Києві вилучити з
інформаційної системи «Податковий
блок» інформацію, внесену на підставі
акта від 08 травня 2014 року
№1305/26-55-22-08/38923544 «Про неможливість
проведення зустрічної звірки
Товариства з обмеженою
відповідальністю «Сефт Плюс» щодо
підтвердження господарських відносин
платниками податків за період з 01.03.2014
року по 31.03.2014 року», зобов'язано
Державну податкову інспекцію у
Печерському районі Головного
управління Міністерства доходів і
зборів України у місті Києві відновити
в інформаційній системі «Податковий
блок» показники податкових зобов'язань
та податкового кредиту з податку на
додану вартість, задекларовані
Товариством з обмеженою
відповідальністю «Сефт Плюс» у
податковій декларації з податку на
додану вартість за березень 2014 року, в
іншій частині адміністративного
позову відмовити.

Відповідач, не погоджуючись із
зазначеною постановою, подав
апеляційну скаргу, в якій, посилаючись
на порушення судом першої інстанції
норм матеріального та процесуального
права, просить суд скасувати постанову
та прийняти нову, якою у задоволенні
позову відмовити.

Згідно до частини четвертої ст. 196
Кодексу адміністративного судочинства
України, неприбуття у судове засідання
сторін або інших осіб, які беруть
участь у справі, належним чином
повідомлених про дату, час і місце
апеляційного розгляду, не перешкоджає
судовому розгляду справи.

Відповідно до частини першої ст. 41
Кодексу адміністративного судочинства
України, у разі неявки у судове
засідання всіх осіб, які беруть участь
у справі, чи якщо відповідно до
положень цього Кодексу розгляд справи
здійснюється за відсутності осіб, які
беруть участь у справі (у тому числі при
розгляді справи в порядку письмового
провадження), фіксування судового
засідання за допомогою
звукозаписувального технічного засобу
не здійснюється.

Заслухавши суддю-доповідача,
розглянувши матеріали справи,
апеляційну скаргу, колегія суддів
вважає, що така скарга підлягає
частковому задоволенню, а постанова
зміні, виходячи з наступного.

Як свідчать обставини справи, ДПІ у
Печерському районі здійснено заходи з
метою проведення зустрічної звірки ТОВ
«Сефт Плюс» за період з 01 березня 2014
року по 31 березня 2014 року, за
результатами яких складено акт від 08
травня 2014 року №1305/26-55-22-08/38923544 «Про
неможливість проведення зустрічної
звірки Товариства з обмеженою
відповідальністю «Сефт Плюс» щодо
підтвердження господарських відносин
платниками податків за період з 01.03.2014
року по 31.03.2014 року».

Вважаючи, що такі дії податкового
органу порушують охоронювані законом
права та інтереси ТОВ «Сефт Плюс»,
останнє звернулось за захистом до суду.

Задовольняючи позовні вимоги частково,
суд першої інстанції виходив з того, що
оскільки висновки актів про
неможливість проведення зустрічних
звірок не можуть бути підставою для
внесення змін до податкової звітності
з податку на додану вартість, суд
приходить до висновку, що відповідач
зобов'язаний вилучити з інформаційної
бази даних «Податковий блок» «Детальна
інформація по платнику ПДВ щодо
результатів автоматизованого
співставлення податкових зобов'язань
та податкового кредиту в розрізі
контрагентів на рівні ДПА України»
інформацію, що внесена на підставі акту
від 02.12.2013 № 2625/26-55-22-07/36387364 про
неможливість проведення зустрічної
звірки.

При цьому, суд першої інстанції дійшов
висновку про необхідність виходу за
межі позовних вимог, шляхом визнання
протиправними дії Державної
податкової інспекції у Печерському
районі Головного управління
Міністерства доходів і зборів України
у місті Києві по проведенню
документальної невиїзної позапланової
перевірки Товариства з обмеженою
відповідальністю «Сефт Плюс», з тих
підстав, що контролюючим органом
введено платника в оману та приховано
під назвою «Акт про неможливість
проведення зустрічної звірки»
фактичних дій щодо проведення
документальної позапланової невиїзної
перевірки.

Однак, колегія суддів не може
погодитись погодитися з даним
висновком суду першої інстанції в
повному обсязі, з огляду на наступне.

Статтею 72 Податкового кодексу України
визначено, що для
інформаційно-аналітичного
забезпечення діяльності державної
податкової служби використовується
інформація, що надійшла, зокрема, від
платників податків, у тому числі,
інформація про
фінансово-господарські операції
платників податків, та інформація, що
міститься в податкових деклараціях,
розрахунках, інших звітних документах.
Для інформаційно-аналітичного
забезпечення діяльності також
використовується інша інформація,
оприлюднена як така, що підлягає
оприлюдненню відповідно до
законодавства та/або добровільно чи за
запитом надана органу державної
податкової служби в установленому
законом порядку. Зібрана податкова
інформація та результати її
опрацювання використовуються для
виконання покладених на органи
державної податкової служби функцій та
завдань.

Зустрічна звірка є однією із складових
інформаційно-аналітичного
забезпечення діяльності органів
державної податкової служби.

Згідно пункту 73.3 статті 73 Податкового
кодексу України органи державної
податкової служби мають право
звернутися до платників податків та
інших суб'єктів інформаційних відносин
із письмовим запитом про подання
інформації (вичерпний перелік та
підстави надання якої встановлено
законом), необхідної для виконання
покладених на органи державної
податкової служби функцій, завдань, та
її документального підтвердження.

Пункт 73.5 статті 73 Податкового кодексу
України зазначає, що з метою отримання
податкової інформації органи
державної податкової служби мають
право проводити зустрічні звірки даних
суб'єктів господарювання щодо платника
податків.

Зустрічною звіркою вважається
співставлення даних первинних
бухгалтерських та інших документів
суб'єкта господарювання, що
здійснюється органами державної
податкової служби з метою
документального підтвердження
господарських відносин з платником
податків та зборів, а також
підтвердження відносин, виду, обсягу і
якості операцій та розрахунків, що
здійснювалися між ними, для з'ясування
їх реальності та повноти відображення
в обліку платника податків.

Зустрічні звірки не є перевірками і
проводяться в порядку, визначеному
Кабінетом Міністрів України.

За результатами зустрічних звірок
складається довідка, яка надається
суб'єкту господарювання у десятиденний
термін.

Відповідно до пункту 1 Порядку
проведення органами державної
податкової служби зустрічних звірок,
затвердженого постановою Кабінету
Міністрів України № 1232 від 27 грудня 2010
року (далі Порядок) зустрічна звірка
полягає у зіставленні даних первинних
бухгалтерських та інших документів
суб'єкта господарювання, що
здійснюється органами державної
податкової служби, з метою
документального підтвердження
господарських відносин з платником
податків та зборів, а також
підтвердження відносин, виду, обсягу і
якості операцій і розрахунків, що
здійснювалися між ними, для з'ясування
їх реальності та повноти відображення
в обліку платника податків.

В силу пункту 2 цього Порядку зустрічні
звірки проводяться у суб'єктів
господарювання, щодо здійснення
операцій з якими під час перевірки
платника податків та зборів виникають
сумніви стосовно факту здійснення
таких операцій або якщо існують
розбіжності задекларованих у
деклараціях з податку на додану
вартість показників податкового
кредиту та податкових зобов'язань.

Пунктом 7 Порядку визначено, що за
результатами проведеної зустрічної
звірки складається довідка, яка
підписується суб'єктом господарювання
(законним чи уповноваженим
представником) і посадовими особами
органу державної податкової служби та
особисто вручається суб'єкту
господарювання або його законному чи
уповноваженому представникові під
розписку або надсилається суб'єкту
господарювання за його адресою
(місцезнаходженням, податковою
адресою) рекомендованим листом із
повідомленням про вручення.

Згідно з пунктом 2.1 Методичних
рекомендацій щодо організації та
проведення органами державної
податкової служби зустрічних звірок,
затверджені наказом Державної
податкової адміністрації України № 236
від 22 квітня 2011 року (далі Методичні
рекомендації) для проведення
зустрічних звірок відбираються
суб'єкти господарювання (контрагенти
платника податків), щодо яких виникла
необхідність у зіставленні даних
первинних бухгалтерських та інших
документів з метою документального
підтвердження господарських відносин
з платником податків, в тому числі
відносин, виду, обсягу і якості
операцій і розрахунків, що
здійснювалися між ними, для з'ясування
їх реальності та повноти відображення
в обліку платника податків.

Необхідність проведення зустрічних
звірок суб'єктів господарювання
визначається посадовими (службовими)
особами органів державної податкової
служби (далі - органи ДПС) за
результатами проведеного аналізу
даних та встановлених розбіжностей в
податкових деклараціях,
автоматизованих інформаційних
системах органів державної податкової
служби України (АІС ДПА України,
Система автоматизованого
співставлення податкових зобов'язань
та податкового кредиту, Єдиний реєстр
податкових накладних тощо), а також
аналізу податкової інформації та
документів, отриманих із внутрішніх (у
тому числі від підрозділів податкової
міліції тощо) або зовнішніх джерел (у
тому числі від платників податків), які
свідчать (можуть свідчити) про
порушення такими платниками податків
податкового та іншого законодавства,
контроль за дотриманням якого
покладено на органи ДПС.

Відповідно до пункту 3.1. Методичних
рекомендацій з метою проведення
зустрічної звірки орган ДПС, що ініціює
проведення такої звірки (далі - орган
ДПС - ініціатор) надсилає органу ДПС, на
обліку в якому перебуває суб'єкт
господарювання (далі - орган ДПС -
виконавець), Запит про проведення
зустрічної звірки суб'єкта
господарювання (додаток 1) за допомогою
Інформаційної системи "Зустрічні
звірки" (далі - ІС "Зустрічні звірки").

Згідно пункту 3.2 Методичних
рекомендацій з метою спрощення
процедури проведення зустрічних
звірок суб'єктів господарювання
(особливо тих, які віднесені до
категорії великих платників податків)
за наявності інформації, зазначеної у
запиті органу ДПС - ініціатора, та її
документального підтвердження, орган
ДПС - виконавець протягом трьох робочих
днів проводить на їх підставі
зустрічну звірку та складає Довідку
про результати проведення зустрічної
звірки відповідно до підпункту 4.6
пункту 4 Методичних рекомендацій.

При цьому інформація на запит та її
документальне підтвердження можуть
бути наявними в органі ДПС - виконавця у
зв'язку із направленням суб'єктом
господарювання за місцем реєстрації
інформації відповідно до вимог статей
72 та 73 глави 7 розділу II та інших норм
Кодексу, за результатами попередньо
проведених звірок (перевірок) та
отриманих відповідних документів
суб'єкта господарювання тощо.

У разі відсутності в органі ДПС -
виконавця запитуваної інформації та її
документального підтвердження, такий
орган протягом 2-х робочих днів з дня
отримання запиту надсилає завірений
печаткою Запит про надання інформації
та її документального підтвердження
(додаток 2) суб'єкту господарювання за
його адресою (місцезнаходженням,
податковою адресою) рекомендованим
листом з повідомленням про вручення чи
особисто вручає суб'єкту
господарювання або його законному
(уповноваженому) представникові під
розписку. Такий запит реєструється як
вихідна кореспонденція у загальному
порядку.

Пунктом 3.3 Методичних рекомендацій
передбачено, що обов'язок здійснення
відповідних заходів (направлення
запитів, повторних запитів, здійснення
моніторингу відповідей, що надходять,
тощо) з метою забезпечення своєчасного
та у повному обсязі проведення
зустрічних звірок, у тому числі і по
ланцюгу проходження ТМЦ (робіт, цінних
паперів, нематеріальних активів тощо)
покладається на орган ДПС - ініціатора.
При цьому обов'язок направлення запиту
на адресу суб'єкта господарювання та
забезпечення проведення зустрічної
звірки покладається на орган ДПС -
виконавця, в якому такий суб'єкт
господарювання перебуває на обліку
(крім випадків, визначених у абзаці
шостому п. 3.1 Методичних рекомендацій).

Відповідно до пункту 4.5 Методичних
рекомендацій при отриманні від
суб'єкта господарювання (у
встановлений статтею 73 Кодексу термін)
інформації, визначеної у запиті, та її
документального підтвердження
відповідальний підрозділ проводить
зустрічну звірку суб'єкта
господарювання протягом 3 робочих днів
з дня, наступного за днем отримання
такої інформації та її документального
підтвердження.

При цьому, відповідно до підпункту 4.4
пункту 4 Методичних рекомендацій у разі
встановлення фактів, що не дають змогу
провести зустрічну звірку суб'єкта
господарювання, зокрема у зв'язку із
зняттям з обліку, встановленням
відсутності суб'єкта господарювання
та/або його посадових осіб за
місцезнаходженням (податковою
адресою), відповідальний підрозділ не
пізніше двох робочих днів від дати
надходження запиту складає Акт про
неможливість проведення зустрічної
звірки суб'єкта господарювання,
реєструє його у Журналі реєстрації
довідок про результати проведення
зустрічної звірки (актів про
неможливість проведення зустрічної
звірки суб'єкта господарювання, неявки
для підписання, відмови від писання
Довідки про результати проведення
зустрічної звірки) та вживає
відповідних заходів, передбачених
актами ДПС України.

Відповідно до пункту 73.3 статті 73 ПК
України контролюючі органи мають право
звернутися до платників податків та
інших суб'єктів інформаційних відносин
із письмовим запитом про подання
інформації (вичерпний перелік та
підстави надання якої встановлено
законом), необхідної для виконання
покладених на контролюючі органи
функцій, завдань, та її документального
підтвердження.

Такий запит підписується керівником
(заступником керівника) контролюючого
органу і повинен містити перелік
інформації, яка запитується, та
документів, що її підтверджують, а
також підстави для надіслання запиту.

Письмовий запит про подання інформації
надсилається платнику податків або
іншим суб'єктам інформаційних відносин
за наявності хоча б однієї з таких
підстав:

1) за результатами аналізу податкової
інформації, отриманої в установленому
законом порядку, виявлено факти, які
свідчать про порушення платником
податків податкового, валютного
законодавства, законодавства у сфері
запобігання та протидії легалізації
(відмиванню) доходів, одержаних
злочинним шляхом, або фінансуванню
тероризму та іншого законодавства,
контроль за дотриманням якого
покладено на контролюючі органи;

2) для визначення рівня звичайних цін на
товари (роботи, послуги) під час
проведення перевірок та в інших
випадках, передбачених статтею 39 цього
Кодексу;

3) виявлено недостовірність даних, що
містяться у податкових деклараціях,
поданих платником податків;

4) щодо платника податків подано скаргу
про ненадання таким платником податків
податкової накладної покупцю або про
порушення правил заповнення
податкової накладної;

5) у разі проведення зустрічної звірки;

6) в інших випадках, визначених цим
Кодексом.

Запит вважається врученим, якщо його
надіслано поштою листом з
повідомленням про вручення за
податковою адресою або надано під
розписку платнику податків або іншому
суб'єкту інформаційних відносин або
його посадовій особі.

Платники податків та інші суб'єкти
інформаційних відносин зобов'язані
подавати інформацію, визначену у
запиті контролюючого органу, та її
документальне підтвердження протягом
одного місяця з дня, що настає за днем
надходження запиту (якщо інше не
передбачено цим Кодексом). У разі коли
запит складено з порушенням вимог,
викладених в абзацах першому та
другому цього пункту, платник податків
звільняється від обов'язку надавати
відповідь на такий запит.

Таким чином, у разі відсутності у
податкового органу інформації та її
документального підтвердження,
проведення зустрічної звірки можливо
лише за умови дотримання вимог пунктів
3.2 та 3.3 Методичних рекомендацій щодо
обов'язковості направлення
відповідного запиту органу державної
податкової служби суб'єкту
господарювання.

Як вбачається з матеріалів справи, а
саме із змісту акту №1305/26-55-22-08/38923544, що
висновки податкового органу
побудовані на підставі інформації баз
даних, наявних в розпорядженні такого
органу та актів про неможливість
проведення зустрічних звірок
контрагентів позивача.

При цьому, відповідач у висновках акту
вказує на здійснення позивачем
господарських операцій, які не мали
реального характеру та порушення вимог
Податкового кодексу України, що
виражено у завищенні податкових
зобов'язань з податку на додану
вартість, без дослідження первинних
документів.

Таким чином, за відсутності первинних
документів, контролюючий орган не міг
здійснити їх співставлення з
відповідними документами контрагентів
позивача.

Разом з тим відповідно до пункту 1.10.
Методичних рекомендацій щодо порядку
взаємодії між підрозділами органів
державної податкової служби України
при організації та проведенні
перевірок платників податків,
затверджених наказом ДПА України № 355
від 27.05.2008 року, працівники підрозділів,
що здійснюють (очолюють) перевірки,
наприклад, вносять необхідну
інформацію до інформаційної бази
результатів контрольно-перевірочної
роботи АС «Аудит» на кожному етапі
організації, проведення та реалізації
матеріалів перевірок (при направленні
повідомлення платнику податків про
початок перевірки, оформленні
направлення на проведення перевірки,
реєстрації акта перевірки, прийнятті
та направленні податкового
повідомлення-рішення (рішення про
застосування штрафних (фінансових)
санкцій), складанні протоколів про
адміністративне правопорушення тощо -
в день вчинення відповідних дій,
апеляційному (адміністративному або
судовому) узгодженні податкового
зобов'язання згідно з прийнятим
податковим повідомленням-рішенням - в
день отримання відповідних документів
або отримання інформації в
установленому порядку.

Тобто, зазначене не виключає, що
недостовірна інформація, викладена у
висновках акту зустрічної звірки
позивача, могла бути внесена
відповідачем до існуючих баз даних
податкової служби. Незважаючи на те, що
відповідач не довів суду законності
існування та використання у роботі
будь-яких електронних баз та збору у
електронному вигляді інформації, щодо
платників податків (зокрема АС «Аудит»
та АС «Результати співставлення
податкових зобов'язань та податкового
кредиту в розрізі контрагентів на
рівні ДПА України») розповсюдження
такої інформації може мати негативні
наслідки виходячи з наступного.

Відповідно до пункту 71.1. статті 71 ПК
України, інформаційно-аналітичне
забезпечення діяльності державної
податкової служби комплекс заходів із
збору, опрацювання та використання
інформації, необхідної для виконання
органами державної податкової служби
покладених на них функцій та завдань.

Згідно із підпунктом 72.1.5. пункту 72.1
статті 72 ПК України для
інформаційно-аналітичного
забезпечення діяльності державної
податкової служби використовується
інформація, що надійшла, зокрема, від
підрозділів податкової служби та
митних органів - за результатами
податкового контролю.

Відповідно до статті 74 ПК України,
податкова інформація, зібрана
відповідно до цього Кодексу, може
зберігатися та опрацьовуватися в
інформаційних базах органів державної
податкової служби або безпосередньо
посадовими (службовими) особами
органів державної податкової служби.

Перелік інформаційних баз, а також
форми і методи опрацювання інформації
визначаються центральним органом
виконавчої влади, що реалізує державну
податкову політику.

Зібрана податкова інформація та
результати її опрацювання
використовуються для виконання
покладених на органи державної
податкової служби функцій та завдань.

Отже, інформація, викладена у
електронних базах даних стосовно
позивача може бути використана
податковим органом при перевірці
контрагентів, що може призвести до
погіршення його ділової репутації, як
належного платника податків, відмови
його контрагентів від подальших
господарських відносин з позивачем з
метою уникнення негативних податкових
наслідків для себе від таких операцій.

Разом з тим, судова колегія вважає
безпідставним вихід суду першої
інстанції за межі позовних вимог та
визнання протиправними дії Державної
податкової інспекції у Печерському
районі Головного управління
Міністерства доходів і зборів України
у місті Києві в частині по проведенню
документальної невиїзної позапланової
перевірки ТОВ «Сефт Плюс», з огляду на
те, що в матеріалах справи відсутні
відомості щодо проведення
контролюючим органом документальної
невиїзної позапланової перевірки
даного суб'єкта господарювання чи то
спроб здійснити таку перевірку. А
твердження суду першої інстанції щодо
введення платника в оману та
приховування під назвою «Акт про
неможливість проведення зустрічної
звірки» фактичних дій щодо проведення
документальної позапланової невиїзної
перевірки є тільки припущенням.

Більше того, судом першої інстанції не
наведено підстав, за яких вихід за межі
позовних вимог, здійснить повний
захист охоронюваних законом прав та
інтересів платника податків.

Згідно до частини першої ст. 159 Кодексу
адміністративного судочинства
України, судове рішення повинно бути
законним та обґрунтованим.

Відповідно до статті 201 Кодексу
адміністративного судочинства
України, підставами для зміни
постанови або ухвали суду першої
інстанції, зокрема є правильне по суті
вирішення справи чи питання, але із
помилковим застосуванням норм
матеріального чи процесуального права.

Таким чином, позовні вимоги позивача є
обґрунтованими та такими, що
підлягають задоволенню, ухвалене судом
рішення першої інстанції про часткове
задоволення позовних вимог є
правильним. Проте, неправильною є
позиція суду першої інстанції щодо
необхідністю виходу за межі позовних
вимог, яка у свою чергу не призвела до
невірного вирішення справи і не є
підставою для скасування судового
рішення, однак, є підставою для його
зміни.

Керуючись ст.ст. 41, 160, 167, 195, 196, 198, 201, 205,
207, 212, 254 КАС України, колегія суддів

П О С Т А Н О В И Л А:

Апеляційну скаргу Державної
податкової інспекції у Печерському
районі Головного управління
Міністерства доходів і зборів України
у місті Києві - задовольнити частково.

Постанову Окружного адміністративного
суду міста Києва від 23 червня 2014 року
змінити, виклавши другий абзац
резолютивної частини в наступній
редакції.

Визнати протиправними дії Державної
податкової інспекції у Печерському
районі Головного управління
Міністерства доходів і зборів України
у місті Києві по проведенню зустрічної
звірки Товариства з обмеженою
відповідальністю «Сефт Плюс», за
результатами якої складено акт від 08
травня 2014 року №1305/26-55-22-08/38923544 «Про
неможливість проведення зустрічної
звірки суб'єкта господарювання
Товариства з обмеженою
відповідальністю «Сефт Плюс» (код за
) з питань взаємовідносин з
контрагентами-постачальниками та
контрагентами-покупцями за березень 2014
року»

В решті постанову Окружного
адміністративного суду міста Києва від
23 червня 2014 року - залишити без змін.

Постанова набирає законної сили з
моменту проголошення та може бути
оскаржена до Вищого адміністративного
суду України в порядку та строки,
передбачені ст.212 КАС України.

Головуючий суддя:
Н.М. Троян

Судді:
Н.П. Бужак,

В.А. Твердохліб

Головуючий суддя

Троян Н.М.

Судді:

Бужак Н.П.

Твердохліб В.А.