Справа № 826/7055/14
Суддя: Троян Н.М.
Дата ухвалення: 2014-08-14 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ
АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД Справа: № 826/7055/14
інстанції: Кобилянський К.М.
Суддя-доповідач: Троян Н.М.
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

14 серпня 2014 року
м. Київ

Колегія суддів Київського
апеляційного адміністративного суду у
складі:

головуючого судді
- Троян Н.М.,

суддів
- Горбань Н.І., Файдюк В.В.,

за участю секретаря
- Костюченка М.Є.,

розглянувши у відкритому судовому
засіданні в м. Києві апеляційну скаргу
Товариства з обмеженою
відповідальністю «Некст Левел
Солюшнз» на постанову Окружного
адміністративного суду міста Києва від
25 червня 2014 року у справі за
адміністративним позовом Товариства з
обмеженою відповідальністю «Некст
Левел Солюшнз» до Державної податкової
інспекції у Печерському районі
Головного управління Міндоходів у
місті Києві про визнання протиправними
дій, зобов'язання вчинити певні дії,-

В С Т А Н О В И Л А:

23 травня 2014 року ТОВ «Некст Левел
Солюшнз» звернулось до Окружного
адміністративного суду міста Києва з
адміністративним позовом до суду, в
якому просило: визнати протиправними
дії відповідача щодо внесення
коригувань до автоматизованої системи
«Податковий блок», зокрема, до
підсистеми «Аналітична система» на
підставі висновків, викладених в акті
від 21.03.2014 №942/26-55-22-01/38864898 та в акті від
25.04.2014 №1206/26-55-22-01/38864898 про неможливість
проведення зустрічної звірки ТОВ
«Некст Левел Солюшнз»; зобов'язати
відповідача відновити в
автоматизованій системі «Податковий
блок», зокрема, у підсистемі
«Аналітична система», показники
податкових зобов'язань та податкового
кредиту з ПДВ, які були відкориговані
податковим органом на підставі
висновків, викладених в акті від 21.03.2014
№942/26-55-22-01/38864898 та в акті від 25.04.2014
№1206/26-55-22-01/38864898.

Постановою Окружного
адміністративного суду міста Києва від
25 червня 2014 року у задоволенні
адміністративного позову відмовлено.

Позивач, не погоджуючись із зазначеною
постановою, подав апеляційну скаргу, в
якій, посилаючись на порушення судом
першої інстанції норм матеріального та
процесуального права, просить суд
скасувати постанову та прийняти нову,
якою позовні вимоги задовольнити в
повному обсязі.

Заслухавши суддю-доповідача,
розглянувши матеріали справи,
апеляційну скаргу, колегія суддів
вважає, що така скарга підлягає
задоволенню, а постанову скасуванню,
виходячи з наступного.

Як свідчать обставини справи,
контролюючий орган з метою вручення
запиту від 21.03.2014 №14107/10/26-55-22-01-10 щодо
надання інформації та її
документального підтвердження щодо
взаємовідносин з контрагентами за
період грудень 2013 року, січень-лютий 2014
року здійснив вихід на податкову
адресу ТОВ «Некст Левел Солюшнз»: м.
Київ, вул. Липська, буд. 15, кв. 5 та
встановив відсутність ТОВ «Некст Левел
Солюшнз» і його посадових за вказаною
адресою. В результаті чого, відповідач
складено акт від 21.03.2014 №533 про
відсутність позивача за
місцезнаходженням та направив запит
від 21.03.2014 №469 СУ ФР ДПІ у Печерському
районі ГУ Міндоходів у місті Києві щодо
встановлення фактичного
місцезнаходження ТОВ «Некст Левел
Солюшнз» та його посадових осіб.

З причин відсутністі позивача за
податковою адресою, відповідач склав
акт №942/26-55-22-01/38864898 від 28.03.2014 про
неможливість проведення зустрічної
звірки ТОВ «Некст Левел Солюшнз» з
питань дотримання вимог податкового
законодавства в результаті
взаємовідносин з постачальниками та
покупцями за період з 01.12.2013 по 28.02.2014.

Окрім того, відповідачем направлено на
адресу позивача запит від 07.04.2014
№16422/10/26-55-15-06-10 про надання інформації
та документального підтвердження щодо
включення незареєстрованих податкових
накладних до податкової звітності з
податку на додану вартість за лютий 2014
року.

В результаті чого, 25.04.2014 відповідач
склав акт №1206/26-55-22-01/38864898 про
неможливість проведення зустрічної
звірки ТОВ «Некст Левел Солюшнз» з
питань дотримання вимог податкового
законодавства в результаті
взаємовідносин з постачальниками та
покупцями за період березень 2014 року.

Вважаючи, що податковий орган
протиправно здійснив коригування в
автоматизованій системі «Податковий
блок», зокрема, у підсистемі
«Аналітична система» на підставі
висновків, викладених в акті
№942/26-55-22-01/38864898 та в акті
№1206/26-55-22-01/38864898 про неможливість
проведення зустрічної звірки ТОВ
«Некст Левел Солюшнз», останнє
звернулось за захистом до суду.

Відмовляючи у задоволенні
адміністративного позову, суд першої
інстанції виходив з того, що оскільки
позивач не надав належних та
допустимих доказів на підтвердження
того, що відповідач вчинив протиправні
дії по зміні відомостей щодо ТОВ «Некст
Левел Солюшнз», що містяться в
інформаційних системах органів
доходів і зборів та, відповідно які,
згідно доводів позивача, підлягають
відновленню, а тому, позовні вимоги є
необґрунтованими та безпідставними.

Однак, колегія суддів не може
погодитись з даним висновком суду
першої інстанції, з огляду на наступне.

Статтею 72 Податкового кодексу України
визначено, що для
інформаційно-аналітичного
забезпечення діяльності державної
податкової служби використовується
інформація, що надійшла, зокрема, від
платників податків, у тому числі,
інформація про
фінансово-господарські операції
платників податків, та інформація, що
міститься в податкових деклараціях,
розрахунках, інших звітних документах.
Для інформаційно-аналітичного
забезпечення діяльності також
використовується інша інформація,
оприлюднена як така, що підлягає
оприлюдненню відповідно до
законодавства та/або добровільно чи за
запитом надана органу державної
податкової служби в установленому
законом порядку. Зібрана податкова
інформація та результати її
опрацювання використовуються для
виконання покладених на органи
державної податкової служби функцій та
завдань.

Зустрічна звірка є однією із складових
інформаційно-аналітичного
забезпечення діяльності органів
державної податкової служби.

Згідно пункту 73.3 статті 73 Податкового
кодексу України органи державної
податкової служби мають право
звернутися до платників податків та
інших суб'єктів інформаційних відносин
із письмовим запитом про подання
інформації (вичерпний перелік та
підстави надання якої встановлено
законом), необхідної для виконання
покладених на органи державної
податкової служби функцій, завдань, та
її документального підтвердження.

Пункт 73.5 статті 73 Податкового кодексу
України зазначає, що з метою отримання
податкової інформації органи
державної податкової служби мають
право проводити зустрічні звірки даних
суб'єктів господарювання щодо платника
податків.

Зустрічною звіркою вважається
співставлення даних первинних
бухгалтерських та інших документів
суб'єкта господарювання, що
здійснюється органами державної
податкової служби з метою
документального підтвердження
господарських відносин з платником
податків та зборів, а також
підтвердження відносин, виду, обсягу і
якості операцій та розрахунків, що
здійснювалися між ними, для з'ясування
їх реальності та повноти відображення
в обліку платника податків.

Зустрічні звірки не є перевірками і
проводяться в порядку, визначеному
Кабінетом Міністрів України.

За результатами зустрічних звірок
складається довідка, яка надається
суб'єкту господарювання у десятиденний
термін.

Відповідно до пункту 1 Порядку
проведення органами державної
податкової служби зустрічних звірок,
затвердженого постановою Кабінету
Міністрів України № 1232 від 27 грудня 2010
року (далі Порядок) зустрічна звірка
полягає у зіставленні даних первинних
бухгалтерських та інших документів
суб'єкта господарювання, що
здійснюється органами державної
податкової служби, з метою
документального підтвердження
господарських відносин з платником
податків та зборів, а також
підтвердження відносин, виду, обсягу і
якості операцій і розрахунків, що
здійснювалися між ними, для з'ясування
їх реальності та повноти відображення
в обліку платника податків.

В силу пункту 2 цього Порядку зустрічні
звірки проводяться у суб'єктів
господарювання, щодо здійснення
операцій з якими під час перевірки
платника податків та зборів виникають
сумніви стосовно факту здійснення
таких операцій або якщо існують
розбіжності задекларованих у
деклараціях з податку на додану
вартість показників податкового
кредиту та податкових зобов'язань.

Пунктом 7 Порядку визначено, що за
результатами проведеної зустрічної
звірки складається довідка, яка
підписується суб'єктом господарювання
(законним чи уповноваженим
представником) і посадовими особами
органу державної податкової служби та
особисто вручається суб'єкту
господарювання або його законному чи
уповноваженому представникові під
розписку або надсилається суб'єкту
господарювання за його адресою
(місцезнаходженням, податковою
адресою) рекомендованим листом із
повідомленням про вручення.

Згідно з пунктом 2.1 Методичних
рекомендацій щодо організації та
проведення органами державної
податкової служби зустрічних звірок,
затверджені наказом Державної
податкової адміністрації України № 236
від 22 квітня 2011 року (далі Методичні
рекомендації) для проведення
зустрічних звірок відбираються
суб'єкти господарювання (контрагенти
платника податків), щодо яких виникла
необхідність у зіставленні даних
первинних бухгалтерських та інших
документів з метою документального
підтвердження господарських відносин
з платником податків, в тому числі
відносин, виду, обсягу і якості
операцій і розрахунків, що
здійснювалися між ними, для з'ясування
їх реальності та повноти відображення
в обліку платника податків.

Необхідність проведення зустрічних
звірок суб'єктів господарювання
визначається посадовими (службовими)
особами органів державної податкової
служби (далі - органи ДПС) за
результатами проведеного аналізу
даних та встановлених розбіжностей в
податкових деклараціях,
автоматизованих інформаційних
системах органів державної податкової
служби України (АІС ДПА України,
Система автоматизованого
співставлення податкових зобов'язань
та податкового кредиту, Єдиний реєстр
податкових накладних тощо), а також
аналізу податкової інформації та
документів, отриманих із внутрішніх (у
тому числі від підрозділів податкової
міліції тощо) або зовнішніх джерел (у
тому числі від платників податків), які
свідчать (можуть свідчити) про
порушення такими платниками податків
податкового та іншого законодавства,
контроль за дотриманням якого
покладено на органи ДПС.

Відповідно до пункту 3.1. Методичних
рекомендацій з метою проведення
зустрічної звірки орган ДПС, що ініціює
проведення такої звірки (далі - орган
ДПС - ініціатор) надсилає органу ДПС, на
обліку в якому перебуває суб'єкт
господарювання (далі - орган ДПС -
виконавець), Запит про проведення
зустрічної звірки суб'єкта
господарювання (додаток 1) за допомогою
Інформаційної системи «Зустрічні
звірки» (далі - ІС «Зустрічні звірки»).

Згідно пункту 3.2 Методичних
рекомендацій з метою спрощення
процедури проведення зустрічних
звірок суб'єктів господарювання
(особливо тих, які віднесені до
категорії великих платників податків)
за наявності інформації, зазначеної у
запиті органу ДПС - ініціатора, та її
документального підтвердження, орган
ДПС - виконавець протягом трьох робочих
днів проводить на їх підставі
зустрічну звірку та складає Довідку
про результати проведення зустрічної
звірки відповідно до підпункту 4.6
пункту 4 Методичних рекомендацій.

При цьому інформація на запит та її
документальне підтвердження можуть
бути наявними в органі ДПС - виконавця у
зв'язку із направленням суб'єктом
господарювання за місцем реєстрації
інформації відповідно до вимог статей
72 та 73 глави 7 розділу II та інших норм
Кодексу, за результатами попередньо
проведених звірок (перевірок) та
отриманих відповідних документів
суб'єкта господарювання тощо.

У разі відсутності в органі ДПС -
виконавця запитуваної інформації та її
документального підтвердження, такий
орган протягом 2-х робочих днів з дня
отримання запиту надсилає завірений
печаткою Запит про надання інформації
та її документального підтвердження
(додаток 2) суб'єкту господарювання за
його адресою (місцезнаходженням,
податковою адресою) рекомендованим
листом з повідомленням про вручення чи
особисто вручає суб'єкту
господарювання або його законному
(уповноваженому) представникові під
розписку. Такий запит реєструється як
вихідна кореспонденція у загальному
порядку.

Пунктом 3.3 Методичних рекомендацій
передбачено, що обов'язок здійснення
відповідних заходів (направлення
запитів, повторних запитів, здійснення
моніторингу відповідей, що надходять,
тощо) з метою забезпечення своєчасного
та у повному обсязі проведення
зустрічних звірок, у тому числі і по
ланцюгу проходження ТМЦ (робіт, цінних
паперів, нематеріальних активів тощо)
покладається на орган ДПС - ініціатора.
При цьому обов'язок направлення запиту
на адресу суб'єкта господарювання та
забезпечення проведення зустрічної
звірки покладається на орган ДПС -
виконавця, в якому такий суб'єкт
господарювання перебуває на обліку
(крім випадків, визначених у абзаці
шостому п. 3.1 Методичних рекомендацій).

Відповідно до пункту 4.5 Методичних
рекомендацій при отриманні від
суб'єкта господарювання (у
встановлений статтею 73 Кодексу термін)
інформації, визначеної у запиті, та її
документального підтвердження
відповідальний підрозділ проводить
зустрічну звірку суб'єкта
господарювання протягом 3 робочих днів
з дня, наступного за днем отримання
такої інформації та її документального
підтвердження.

При цьому, відповідно до підпункту 4.4
пункту 4 Методичних рекомендацій у разі
встановлення фактів, що не дають змогу
провести зустрічну звірку суб'єкта
господарювання, зокрема у зв'язку із
зняттям з обліку, встановленням
відсутності суб'єкта господарювання
та/або його посадових осіб за
місцезнаходженням (податковою
адресою), відповідальний підрозділ не
пізніше двох робочих днів від дати
надходження запиту складає Акт про
неможливість проведення зустрічної
звірки суб'єкта господарювання,
реєструє його у Журналі реєстрації
довідок про результати проведення
зустрічної звірки (актів про
неможливість проведення зустрічної
звірки суб'єкта господарювання, неявки
для підписання, відмови від писання
Довідки про результати проведення
зустрічної звірки) та вживає
відповідних заходів, передбачених
актами ДПС України.

Відповідно до пункту 73.3 статті 73 ПК
України контролюючі органи мають право
звернутися до платників податків та
інших суб'єктів інформаційних відносин
із письмовим запитом про подання
інформації (вичерпний перелік та
підстави надання якої встановлено
законом), необхідної для виконання
покладених на контролюючі органи
функцій, завдань, та її документального
підтвердження.

Такий запит підписується керівником
(заступником керівника) контролюючого
органу і повинен містити перелік
інформації, яка запитується, та
документів, що її підтверджують, а
також підстави для надіслання запиту.

Письмовий запит про подання інформації
надсилається платнику податків або
іншим суб'єктам інформаційних відносин
за наявності хоча б однієї з таких
підстав:

1) за результатами аналізу податкової
інформації, отриманої в установленому
законом порядку, виявлено факти, які
свідчать про порушення платником
податків податкового, валютного
законодавства, законодавства у сфері
запобігання та протидії легалізації
(відмиванню) доходів, одержаних
злочинним шляхом, або фінансуванню
тероризму та іншого законодавства,
контроль за дотриманням якого
покладено на контролюючі органи;

2) для визначення рівня звичайних цін на
товари (роботи, послуги) під час
проведення перевірок та в інших
випадках, передбачених статтею 39 цього
Кодексу;

3) виявлено недостовірність даних, що
містяться у податкових деклараціях,
поданих платником податків;

4) щодо платника податків подано скаргу
про ненадання таким платником податків
податкової накладної покупцю або про
порушення правил заповнення
податкової накладної;

5) у разі проведення зустрічної звірки;

6) в інших випадках, визначених цим
Кодексом.

Запит вважається врученим, якщо його
надіслано поштою листом з
повідомленням про вручення за
податковою адресою або надано під
розписку платнику податків або іншому
суб'єкту інформаційних відносин або
його посадовій особі.

Платники податків та інші суб'єкти
інформаційних відносин зобов'язані
подавати інформацію, визначену у
запиті контролюючого органу, та її
документальне підтвердження протягом
одного місяця з дня, що настає за днем
надходження запиту (якщо інше не
передбачено цим Кодексом). У разі коли
запит складено з порушенням вимог,
викладених в абзацах першому та
другому цього пункту, платник податків
звільняється від обов'язку надавати
відповідь на такий запит.

Таким чином, у разі відсутності у
податкового органу інформації та її
документального підтвердження,
проведення зустрічної звірки можливо
лише за умови дотримання вимог пунктів
3.2 та 3.3 Методичних рекомендацій щодо
обов'язковості направлення
відповідного запиту органу державної
податкової служби суб'єкту
господарювання.

Як вбачається з матеріалів справи, а
саме зі змісту актів про неможливість
проведення зустрічної звірки, що
висновки податкового органу
побудовані на підставі інформації баз
даних, наявних в розпорядженні
податкового органу.

При цьому, відповідач у висновках акту
вказує на здійснення позивачем
господарських операцій, які не мали
реального характеру та порушення вимог
Податкового кодексу України, що
виражено у завищенні податкових
зобов'язань з податку на додану
вартість, без дослідження первинних
документів.

Таким чином, за відсутності первинних
документів, контролюючий орган не міг
здійснити їх співставлення з
відповідними документами контрагентів
позивача.

Разом з тим відповідно до пункту 1.10.
Методичних рекомендацій щодо порядку
взаємодії між підрозділами органів
державної податкової служби України
при організації та проведенні
перевірок платників податків,
затверджених наказом ДПА України № 355
від 27.05.2008, працівники підрозділів, що
здійснюють (очолюють) перевірки,
наприклад, вносять необхідну
інформацію до інформаційної бази
результатів контрольно-перевірочної
роботи АС «Аудит» на кожному етапі
організації, проведення та реалізації
матеріалів перевірок (при направленні
повідомлення платнику податків про
початок перевірки, оформленні
направлення на проведення перевірки,
реєстрації акта перевірки, прийнятті
та направленні податкового
повідомлення-рішення (рішення про
застосування штрафних (фінансових)
санкцій), складанні протоколів про
адміністративне правопорушення тощо -
в день вчинення відповідних дій,
апеляційному (адміністративному або
судовому) узгодженні податкового
зобов'язання згідно з прийнятим
податковим повідомленням-рішенням - в
день отримання відповідних документів
або отримання інформації в
установленому порядку.

Тобто, зазначене не виключає, що
недостовірна інформація, викладена у
висновках акту зустрічної звірки
позивача, могла бути внесена
відповідачем до існуючих баз даних
податкової служби. Незважаючи на те, що
відповідач не довів суду законності
існування та використання у роботі
будь-яких електронних баз та збору у
електронному вигляді інформації, щодо
платників податків (зокрема АС «Аудит»
та АС «Результати співставлення
податкових зобов'язань та податкового
кредиту в розрізі контрагентів на
рівні ДПА України») розповсюдження
такої інформації може мати негативні
наслідки виходячи з наступного.

Відповідно до пункту 71.1. статті 71 ПК
України, інформаційно-аналітичне
забезпечення діяльності державної
податкової служби комплекс заходів із
збору, опрацювання та використання
інформації, необхідної для виконання
органами державної податкової служби
покладених на них функцій та завдань.

Згідно із підпунктом 72.1.5. пункту 72.1
статті 72 ПК України для
інформаційно-аналітичного
забезпечення діяльності державної
податкової служби використовується
інформація, що надійшла, зокрема, від
підрозділів податкової служби та
митних органів - за результатами
податкового контролю.

Відповідно до статті 74 ПК України,
податкова інформація, зібрана
відповідно до цього Кодексу, може
зберігатися та опрацьовуватися в
інформаційних базах органів державної
податкової служби або безпосередньо
посадовими (службовими) особами
органів державної податкової служби.

Перелік інформаційних баз, а також
форми і методи опрацювання інформації
визначаються центральним органом
виконавчої влади, що реалізує державну
податкову політику.

Зібрана податкова інформація та
результати її опрацювання
використовуються для виконання
покладених на органи державної
податкової служби функцій та завдань.

Отже, інформація, викладена у
електронних базах даних стосовно
позивача може бути використана
податковим органом при перевірці
контрагентів, що може призвести до
погіршення його ділової репутації, як
належного платника податків, відмови
його контрагентів від подальших
господарських відносин з позивачем з
метою уникнення негативних податкових
наслідків для себе від таких операцій.

Разом з тим, судова колегія в ході
апеляційного розгляду, з метою
забезпечення додержання вимог частини
третьої ст. 2 Кодексу адміністративного
судочинства України та всебічного,
об'єктивного розгляду
адміністративної справи, з'ясування
обставин, що мають значення для
вирішення адміністративної справи,
дійшла до висновку про необхідність
витребування доказів внесення до
автоматизованої інформаційної системи
«Податковий блок», зокрема до
підсистеми «Аналітична система»,
коригувань, на підставі висновків,
викладених у акті №942/26-55-22-01/38864898 від
21.03.2014 та в акті №1206/26-55-22-01/38864898 від
25.04.2014 про неможливість зустрічної
звірки ТОВ «Некст Левел Солюшнз». В
результаті чого, на адресу відповідача
надіслано відповідний запит.

13 серпня 2014 року канцелярією
Київського апеляційного
адміністративного суду зареєстровано
клопотання відповідача про залучення
до матеріалів справи завірені витяги з
автоматизованої системи «Податковий
блок» за період з 01.12.2013 по 30.04.2014 щодо
ТОВ «Некст Левел Солюшнз».

Досліджуючи надані матеріали судом
апеляційної інстанції встановлено, що
контролюючим органом внесено до
автоматизованої інформаційної системи
«Податковий блок», зокрема до
підсистеми «Аналітична система»,
коригувань щодо таких контрагентів, як:
ТОВ «Дівілон», ТОВ «ЮГ-Тепло», ТОВ
«Орджо-Сервіс» та ін.

Крім цього, як вбачається з
оскаржуваного рішення суду першої
інстанції, основною підставою для
відмови у задоволенні позовних вимог
слугувало те, що позивачем не доведено
факт здійснення податковим органом
будь-яких коригувань в автоматизованих
інформаційних системах.

Однак, 30.07.2014 з метою спростування
наведених висновків, позивачем надано
докази коригування податковою
інспекцією показників податкового
кредиту та податкових зобов'язань з ПДВ
задекларованих ТОВ «Некст Левел
Солюшнз», згідно яких, таке коригування
здійснено в графі «Відхилення - Сума
ПДВ», а саме щодо таких контрагентів,
як: ТОВ «Дівілон», ТОВ «ЮГ-Тепло», ТОВ
«Орджо-Сервіс» та ін. Також, вбачається
з даних доказів і те, що коригування
відбулось на підставі висновків,
викладених у акті №942/26-55-22-01/38864898 від
21.03.2014 та в акті №1206/26-55-22-01/38864898 від
25.04.2014 про неможливість зустрічної
звірки ТОВ «Некст Левел Солюшнз»,
зокрема коригування в графі
«Відхилення - Сума ПДВ».

Підсумовуючи вище викладене, суд
апеляційної інстанції приходить до
переконання, що оскільки матеріалами
справи підтверджується безпідставне
внесення до автоматизованої
інформаційної системи «Податковий
блок», зокрема до підсистеми
«Аналітична система», коригувань, на
підставі висновків, викладених в актах
про неможливість проведення
зустрічної звірки, дані що містились в
інформаційних базах, зокрема показники
податкових зобов'язань та податкового
кредиту з ПДВ підлягають відновленню
до попереднього стану.

Згідно до частини першої ст. 159 Кодексу
адміністративного судочинства
України, судове рішення повинно бути
законним та обґрунтованим.

Відповідно до статті 202 Кодексу
адміністративного судочинства
України, підставами для скасування
постанови або ухвали суду першої
інстанції та ухвалення нового рішення
є: 1) неповне з'ясування судом обставин,
що мають значення для справи; 2)
недоведеність обставин, що мають
значення для справи, які суд першої
інстанції вважає встановленими; 3)
невідповідність висновків суду
обставинам справи; 4) порушення норм
матеріального або процесуального
права, що призвело до неправильного
вирішення справи або питання, а так
само розгляд і вирішення справи
неповноважним судом; участь в
ухваленні постанови судді, якому було
заявлено відвід на підставі обставин,
які викликали сумнів у неупередженості
судді, і заяву про його відвід визнано
судом апеляційної інстанції
обґрунтованою; ухвалення чи підписання
постанови не тим суддею, який розглянув
справу.

З огляду на викладене, колегія суддів
приходить до переконання, що судом
першої інстанції порушено норми
матеріального та процесуального права,
що призвело до неправильного вирішення
справи. В зв'язку з цим виникає
необхідність у задоволені апеляційної
скарги та відповідно у скасуванні
постанови Окружного адміністративного
суду міста Києва від 25 червня 2014 року.

Керуючись ст.ст. 160, 167, 195, 196, 198, 202, 205, 207,
212, 254 КАС України, колегія суддів, -

П О С Т А Н О В И Л А:

Апеляційну скаргу Товариства з
обмеженою відповідальністю «Некст
Левел Солюшнз» - задовольнити.

Постанову Окружного адміністративного
суду міста Києва від 25 червня 2014 року -
скасувати.

Визнати протиправними дії відповідача
щодо внесення коригувань до
автоматизованої системи «Податковий
блок», зокрема, до підсистеми
«Аналітична система» на підставі
висновків, викладених в акті від 21.03.2014
№942/26-55-22-01/38864898 та в акті від 25.04.2014
№1206/26-55-22-01/38864898 про неможливість
проведення зустрічної звірки ТОВ
«Некст Левел Солюшнз».

Зобов'язати відповідача відновити в
автоматизованій системі «Податковий
блок», зокрема, у підсистемі
«Аналітична система», показники
податкових зобов'язань та податкового
кредиту з ПДВ, які були відкориговані
податковим органом на підставі
висновків, викладених в акті від 21.03.2014
№942/26-55-22-01/38864898 та в акті від 25.04.2014
№1206/26-55-22-01/38864898.

Постанова набирає законної сили з
моменту проголошення та може бути
оскаржена до Вищого адміністративного
суду України в порядку та строки,
передбачені ст.212 КАС України.

Головуючий суддя:
Н.М. Троян

Судді:
Н.І. Горбань,

В.В. Файдюк

Головуючий суддя

Троян Н.М.

Судді:

Горбань Н.І.

Файдюк В.В.