Справа № 826/8414/14
Суддя: Шулежко В.П.
Дата ухвалення: 2014-07-18 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

826/8414/14

П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

м. Київ

18 липня 2014 року 14:05 № 826/8414/14

Окружний адміністративний суд міста Києва у складі:

головуючого судді Шулежка В.П.,

при секретарі Пасічнюк С.В.,

розглянувши в порядку письмового провадження адміністративну справу за позовом товариства з обмеженою відповідальністю «Насад Плюс» до Державної податкової інспекції у Голосіївському районі Головного управління Міндоходів у м. Києві про визнання протиправними дій, зобов’язання вчинити дії, -

В С Т А Н О В И В:

З позовом до Окружного адміністративного суду міста Києва звернулось товариство з обмеженою відповідальністю «Насад Плюс» (надалі – ТОВ «Насад Плюс», позивач) до Державної податкової інспекції у Голосіївському районі Головного управління Міндоходів у м. Києві (надалі – ДПІ у Голосіївському районі м. Києва, відповідач) про:

визнання протиправними дій щодо проведення зустрічної звірки позивача, за результатами якої складено акт № 364/3-22-03-38893714 від 14.05.2014p. «Про неможливість проведення зустрічної звірки ТОВ «Насад Плюс», податковий номер 38893714, з контрагентами за період з 01.11.2013р. по 31.03.2014р.»;

визнання протиправними дій по формуванню в акті № 364/3-22-03-38893714 від 14.05.2014р. «Про неможливість проведення зустрічної звірки ТОВ «Насад Плюс» податковий номер 38893714 з контрагентами за період з 01.11.2013р. по 31.03.2014р.» висновків про відсутність реальності здійснення господарських операцій із платниками податків за період з 01.11.2013р. по 31.03.2014р.;

зобов'язання надати звіт про виконання судового рішення впродовж 7 календарних днів з моменту набрання рішенням суду по даній справі законної сили.

Свої позовні вимоги ТОВ «Насад Плюс» обґрунтовує тим, що звірка проведена відповідачем без додержання вимог чинного законодавства з питань, що регулюють правовий порядок проведення зустрічних звірок.

Позивач стверджує, що він не отримував запит від податкового органу про надання інформації, а отже був позбавлений можливості надати первинні бухгалтерські документи для проведення зустрічної звірки. Як результат, відповідач під час проведення зустрічної звірки взагалі не досліджував первинні документи позивача, як того вимагають відповідні норми Податкового кодексу України.

На думку позивача, зустрічна звірка є заходом інформаційно-аналітичного забезпечення діяльності органів державної податкової служби, а тому викладені в акті про неможливість проведення зустрічної звірки висновки суб'єкта владних повноважень про нереальність здійснення господарських операцій та відсутність об'єктів оподаткування при придбанні та продажу товарів (робіт, послуг) зроблені з перевищенням компетенції органів державної податкової служби України, оскільки в акті про неможливість проведення зустрічної звірки суб’єктів господарювання лише посвідчується факт неможливості її проведення без викладення висновків.

Окрім того, позивач зазначає, що дії відповідача щодо внесення змін до Автоматизованої системи «Система співставлення податкових зобов'язань та податкового кредиту в розрізі контрагентів на рівні ДПА» та електронної бази «Податковий Блок» є протиправними, і саме ці дії призвели до порушення прав позивача. Висновок щодо правильності (або недостовірності) задекларованих платником даних податкового обліку як підстави для внесення змін до вказаної бази даних може бути зроблений податковим органом після визначення платникові податкових зобов’язань та їх узгодження у встановленому законом порядку. Акт про неможливість проведення зустрічної звірки не є підставою для коригування в електронній базі податкової звітності задекларованих платником податків показників.

Представник позивача у судове засідання не прибув, подав до суду клопотання про розгляд справи без його участі.

Представник відповідача у судовому засіданні проти задоволення позовних вимог заперечував у повному обсязі з підстав, зазначених у письмових запереченнях, пояснив суду, що податковий орган під час проведення зустрічної звірки діяв у межах наданих йому повноважень.

Відповідно до вимог частини шостої статті 128 Кодексу адміністративного судочинства України, якщо немає перешкод для розгляду справи у судовому засіданні, визначених цією статтею, але прибули не всі особи, які беруть участь у справі, хоча і були належним чином повідомлені про дату, час і місце судового розгляду, суд має право розглянути справу у письмовому провадженні у разі відсутності потреби заслухати свідка чи експерта.

З огляду на вищевикладене та з урахуванням вимог ст.128 КАС України, суд прийшов до висновку про доцільність розгляду справи у письмовому провадженні на підставі наявних матеріалів справи.

Розглянувши подані сторонами документи і матеріали, судом встановлено наступне.

В результаті проведених заходів складено акт № 364/3-22-03-38893714 від 14.05.2014p. «Про неможливість проведення зустрічної звірки ТОВ «Насад Плюс», податковий номер 38893714, з контрагентами за період з 01.11.2013р. по 31.03.2014р.».

Згідно з висновками, викладеними в акті, звіркою не підтверджено реальність здійснення господарських відносин за період з 01.11.2013р. по 31.03.2014р., їх вид, обсяг, якість та розрахунки.

Оцінюючи подані сторонами докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об’єктивному розгляді в судовому засіданні всіх обставин справи в їх сукупності, та враховуючи, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, суд дійшов висновку про обґрунтованість позовних вимог і наявність підстав для їх часткового задоволення виходячи з наступного.

Відповідно до підпункту 62.1.3 пункту 62.1 статті 62 Податкового кодексу України, податковий контроль здійснюється шляхом перевірок та звірок відповідно до вимог цього Кодексу, а також перевірок щодо дотримання законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи, у порядку, встановленому законами України, що регулюють відповідну сферу правовідносин.

Згідно з пунктом 73.5 ст. 73 Податкового кодексу України з метою отримання податкової інформації органи державної податкової служби мають право проводити зустрічні звірки даних суб'єктів господарювання щодо платника податків. Зустрічною звіркою вважається співставлення даних первинних бухгалтерських та інших документів суб'єкта господарювання, що здійснюється органами державної податкової служби з метою документального підтвердження господарських відносин з платником податків та зборів, а також підтвердження відносин, виду, обсягу і якості операцій та розрахунків, що здійснювалися між ними, для з'ясування їх реальності та повноти відображення в обліку платника податків.

Зустрічні звірки не є перевірками і проводяться в порядку, визначеному Кабінетом Міністрів України.

За результатами зустрічних звірок складається довідка, яка надається суб'єкту господарювання у десятиденний термін.

Відповідно до пункту 73.3 ст. 73 Податкового кодексу України органи державної податкової служби мають право звернутися до платників податків та інших суб'єктів інформаційних відносин із письмовим запитом про подання інформації (вичерпний перелік та підстави надання якої встановлено законом), необхідної для виконання покладених на органи державної податкової служби функцій, завдань, та її документального підтвердження.

Згідно з пунктом 5 абзацу 3 пункту 73.3 статті 73 Податкового кодексу України письмовий запит про подання інформації надсилається платнику податків або іншим суб'єктам інформаційних відносин у разі проведення зустрічної звірки.

Відповідно до абзацу 4 пункту 73.3 статті 73 Податкового кодексу України запит вважається врученим, якщо його надіслано поштою листом з повідомленням про вручення за податковою адресою або надано під розписку платнику податків або іншому суб'єкту інформаційних відносин або його посадовій особі.

Правовідносини з приводу проведення податковими органами зустрічних звірок платників податків деталізовані нормами Порядку проведення органами державної податкової служби зустрічних звірок, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 27.12.2010р. №1232 (далі - Порядок №1232).

Відповідно до пункту 1 Порядку № 1232, зустрічна звірка полягає у зіставленні даних первинних бухгалтерських та інших документів суб'єкта господарювання, що здійснюється органами державної податкової служби, з метою документального підтвердження господарських відносин з платником податків та зборів, а також підтвердження відносин, виду, обсягу і якості операцій і розрахунків, що здійснювалися між ними, для з'ясування їх реальності та повноти відображення в обліку платника податків.

У відповідності до пункту 2 Порядку № 1232, зустрічні звірки проводяться у суб'єктів господарювання, щодо здійснення операцій з якими під час перевірки платника податків та зборів виникають сумніви стосовно факту здійснення таких операцій або якщо існують розбіжності задекларованих у деклараціях з податку на додану вартість показників податкового кредиту та податкових зобов'язань.

Пунктом 4 Порядку №1232 встановлено, що орган державної податкової служби (виконавець), який проводить зустрічну звірку, складає довідку за наявності інформації, для отримання якої надіслано запит органом державної податкової служби (ініціатором), та її документального підтвердження.

У разі відсутності запитуваної органом державної податкової служби (ініціатором) інформації орган державної податкової служби (виконавець) надсилає завірений печаткою запит про подання інформації та її документального підтвердження суб'єкту господарювання за його адресою (місцезнаходженням, податковою адресою) рекомендованим листом з повідомленням про вручення чи особисто вручає суб'єкту господарювання або його законному чи уповноваженому представникові під розписку.

Відповідно до пункту 6 Порядку № 1232 у разі отримання від суб'єкта господарювання інформації, визначеної у запиті, та її документального підтвердження (протягом одного місяця з дня, що настає за днем надходження суб'єкту господарювання запиту) орган державної податкової служби проводить зустрічну звірку.

Із аналізу наведених норм вбачається, що проведення зустрічних звірок здійснюється податковими органами з метою отримання інформації, при цьому, обов'язковою передумовою проведення таких звірок є надсилання запиту до суб'єкта господарювання про надання інформації та документального її підтвердження.

Суд звертає увагу, що ухвалою суду про відкриття провадження зобов’язано відповідача надати, у разі заперечення проти позову, письмові заперечення та всі матеріали, що були або мали бути взяті ним до уваги при прийнятті рішення, вчиненні дій, допущенні бездіяльності.

Проте, податковим органом не надано суду докази надсилання такого запиту чи отримання його підприємством. Відсутні будь-які пояснення щодо обставин надіслання цього запиту на адресу позивача й у запереченнях на адміністративний позов.

За приписами «Методичних рекомендацій щодо організації та проведення органами державної податкової служби зустрічних звірок» затверджених Наказом ДІІА України від 22.04.2011р. № 236 (далі - Методичні рекомендації №236), зокрема пунктом 4.4 передбачено, що у разі встановлення фактів, що не дають змогу провести зустрічну звірку суб'єкта господарювання, зокрема у зв'язку із зняттям з обліку, встановленням відсутності суб'єкта господарювання та/або його посадових осіб за місцезнаходженням (податковою адресою), відповідальний підрозділ не пізніше двох робочих днів від дати надходження запиту складає Акт про неможливість проведення зустрічної звірки суб'єкта господарювання.

Тобто, відповідно до пункту 4.4 Методичних рекомендацій, у разі неможливості проведення зустрічної звірки, податковим органом складається акт про неможливість проведення зустрічної звірки за формою визначеною у додатку 3 до Методичних рекомендацій.

Як вбачається з матеріалів справи, у зв'язку з неможливістю проведення зустрічної ТОВ «Насад Плюс» ДПІ у Голосіївському районі м. Києва складено акт № 364/3-22-03-38893714 від 14.05.2014p. «Про неможливість проведення зустрічної звірки ТОВ «Насад Плюс», податковий номер 38893714, з контрагентами за період з 01.11.2013р. по 31.03.2014р.».

Проте, цей акт не відповідає встановленій Методичними рекомендаціями формі, оскільки в даному акті податковий орган робить висновок щодо господарських операцій, які проводились між позивачем та його контрагентами, в той час як додатком 3 до Методичних рекомендацій передбачено виключну форму акта та не передбачено складання податковим органом висновків щодо результатів проведених перевірок на предмет оцінки господарських операцій та правомірності формування податкових зобов'язань суб'єктом підприємницької діяльності.

Окрім того, з самого акту не вбачається, які господарські операції та з якими контрагентами співставлялися і звірялися податковим органом під час здійснення відповідних заходів з метою проведення зустрічної звірки позивача.

Визначені чинним законодавством заходи, які здійснюються податковим органом з метою проведення зустрічних звірок суб'єктів господарювання, мають на меті лише отримання від таких осіб податкової інформації.

Проте, суд зазначає, що податковий орган позбавив позивача можливості надати первинні бухгалтерські документи на підтвердження реальності здійснення господарських операцій із контрагентами, в той же час належним чином оформлені первинні бухгалтерські документи, зокрема, договори, податкові та видаткові накладні, акти виконаних робіт, розрахункові банківські документи тощо, що засвідчують здійснення господарської діяльності із контрагентами, надані позивачем суду.

Враховуючи вищезазначене, суд приходить до висновку, що позовні вимоги про визнання протиправними дій відповідача щодо проведення зустрічної звірки ТОВ «Насад Плюс» та по формуванню в акті № 364/3-22-03-38893714 від 14.05.2014p. висновків про відсутність реальності здійснення господарських операцій із зазначеними платниками податків за період з 01.11.2013р. по 31.03.2014р. є обґрунтованими.

Окрім того, в силу приписів статті 16 Закону України «Про інформацію» від 02.10.1999р. № 2657-ХІІ податковою інформацією є сукупність відомостей і даних, що створені або отримані суб’єктами інформаційних відносин у процесі поточної діяльності і необхідні для реалізації покладених на контролюючі органи завдань і функцій у порядку, встановленому Податковим кодексом України.

Згідно з приписами статті 74 Податкового кодексу України, податкова інформація, зібрана відповідно до цього Кодексу, може зберігатися та опрацьовуватися в інформаційних базах органів державної податкової служби або безпосередньо посадовими (службовими) особами органів державної податкової служби.

Зібрана податкова інформація та результати її опрацювання використовуються для виконання покладених на органи державної податкової служби функцій та завдань.

Так, в силу приписів пункту 83.1 статті 83 Податкового кодексу України, податкова інформація є підставою для прийняття посадовими особами органів державної податкової служби відповідних висновків під час проведення перевірок.

Оформлення результатів перевірок здійснюється шляхом складання акта перевірки, який є носієм доказової інформації та повинен містити висновки посадових осіб податкового органу про порушення суб'єктом господарювання законодавства.

В свою чергу, метою проведення зустрічної звірки платника податків, як було зазначено вище, є виключно отримання податкової інформації, тобто зібрання відомостей, які розкривають процес поточної господарської діяльності платника податків, дані про його контрагентів, кількісні, якісні та інші характеристики отриманих та наданих товарів (робіт, послуг).

Враховуючи, що зустрічні звірки не є перевірками платника податків, письмовий документ, який складається після проведення зустрічної звірки (довідка чи акт про неможливість проведення зустрічної звірки) не може містити у собі висновки посадових осіб податкового органу про порушення суб'єктом господарювання вимог чинного законодавства, у тому числі висновок про реальність, повноту, достовірність господарських операцій такої особи.

В той же час, як вбачається з матеріалів справи, ДПІ у Голосіївському районі м. Києва на підставі акта про неможливість проведення зустрічної звірки здійснено коригування податкових зобов'язань та податкового кредиту ТОВ «Насад Плюс» шляхом коригування сум податку на додану вартість та податкового кредиту в системах автоматизованого співставлення податкових зобов'язань та податкового кредиту в розрізі контрагентів на рівні Державної податкової адміністрації України.

При цьому, жодних законодавчо визначених письмових повідомлень контролюючого органу про здійснення перерахунку грошового зобов'язання ТОВ «Насад Плюс», якими, у даному випадку, є податкові повідомлення-рішення, відповідачем складено не було.

Крім того, Наказом ДПА України від 18.04.2008р. №266 «Про організацію взаємодії органів державної податкової служби при опрацюванні розшифровок податкових зобов'язань та податкового кредиту в розрізі контрагентів на рівні ДПА України», із змінами та доповненнями (далі - Наказ № 266) затверджено Порядок взаємодії органів державної податкової служби при опрацюванні розшифровок податкових зобов'язань та податкового кредиту з податку на додану вартість у розрізі контрагентів.

Згідно п. 1.3. розділу 1 зазначеного Порядку, для його реалізації створені відповідні програмні продукти, у т.ч. «Система автоматизованого співставлення податкових зобов’язань та податкового кредиту в розрізі контрагентів на рівні ДПА України».

«Система автоматизованого співставлення податкових зобов'язань та податкового кредиту в розрізі контрагентів на рівні ДПА України» формується на підставі подання платниками податку на додану вартість розшифровок податкового кредиту та податкових зобов'язань у розрізі контрагентів.

Згідно з п. 2.21 Наказу № 266 підсумки перевірок за результатами автоматизованого співставлення податкової звітності з ПДВ на центральному рівні відображаються в додатку до акта перевірки (камеральної, документальної невиїзної, планової, позапланової перевірки) або довідки у розрізі періодів та операцій з одним контрагентом та фіксуються в АС «Аудит».

По мірі підписання актів перевірки та узгодження податкових зобов'язань, визначених податковим повідомленням-рішенням, прийнятим за результатами таких перевірок, уточнюються результати автоматизованого співставлення на центральному рівні податкової звітності з ПДВ за поданням підрозділу, яким завершено процедуру такого узгодження та яким прийнято таке повідомлення-рішення.

Пункт 2.8 вказаного наказу встановлює, що працівники органу державної податкової служби несуть відповідальність за відповідність інформації у базах податкової звітності даним податкових документів, наданих платником ПДВ.

Таким чином, податковий орган не мав права змінювати показники податкових декларацій ТОВ «Насад Плюс» з податку на додану вартість, не прийнявши та не направивши платнику податків податкового повідомлення-рішення і не дотримавшись процедури узгодження такого зобов'язання.

Провівши системний аналіз вищезазначених норм, суд приходить до висновку, що інформація у всіх електронних системах податкових органів про суми заявленого платником податку податкового зобов'язання та податкового кредиту з ПДВ, самого податку на додану вартість до прийняття відповідного повідомлення-рішення та завершення процедури узгодження, повинна відповідати даним податкової декларації з податку на додану вартість за відповідний період, поданої платником податків і може коригуватися лише на підставі узгодженого податкового зобов’язання.

Оскільки проведення зустрічної звірки згідно Податкового кодексу України не є перевіркою, тому ДПІ у Голосіївському районі м. Києва не мала законних підстав для внесення даних зустрічної звірки до автоматизованих систем, зокрема, до електронної бази «Податковий Блок».

Враховуючи зазначене, суд вважає, що позовні вимоги про визнання протиправними дій щодо коригування у електронній базі «Податковий Блок» показників податкової звітності з податку на додану вартість ТОВ «Насад Плюс» за період з 01.11.2013р. по 31.03.2014р. та зобов’язання поновити показники податкової звітності з податку на додану вартість ТОВ «Насад Плюс» за період з 01.11.2013р. по 31.03.2014р. в електронній базі «Податковий Блок» є обґрунтованими і підлягають задоволенню.

Окрім того, щодо позовних вимог про зобов'язання ДПІ у Голосіївському районі м. Києва надати звіт про виконання судового рішення впродовж 7 календарних днів з моменту набрання рішенням суду по даній справі законної сили суд зазначає наступне.

Відповідно до ч. 1 ст. 267 КАС України суд, який ухвалив судове рішення в адміністративній справі, має право зобов'язати суб'єкта владних повноважень, не на користь якого ухвалене судове рішення, подати у встановлений судом строк звіт про виконання судового рішення.

Однак, оскільки на час розгляду справи у суду відсутні підстави сумніватися в добросовісності відповідача, суд вважає, що позовні вимоги в цій частині задоволенню не підлягають.

Згідно з частиною 2 статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов'язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Відповідно до частин 1, 2 статті 71 Кодексу адміністративного судочинства України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 72 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб’єкта владних повноважень обов’язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача, якщо він заперечує проти адміністративного позову.

В даному випадку відповідачем не доведено правомірність своїх дій.

Враховуючи викладене, суд приходить до висновку, про обґрунтованість позовних вимог і наявність підстав для їх задоволення.

Беручи до уваги вимоги ч. 3 ст. 94 КАС України якщо адміністративний позов задоволено частково, судові витрати, здійснені позивачем, присуджуються йому відповідно до задоволених вимог, а відповідачу – відповідно до тієї частити вимог, у задоволенні яких позивачеві відмовлено.

Керуючись ст.ст. 94, 158-163 КАС України суд,-

П О С Т А Н О В И В:

Позовні вимоги товариства з обмеженою відповідальністю «Насад Плюс» задовольнити частково.

Визнати протиправними дії Державної податкової інспекції у Голосіївському районі Головного управління Міндоходів у м. Києві щодо проведення зустрічної звірки позивача, за результатами якої складено акт № 364/3-22-03-38893714 від 14.05.2014p. «Про неможливість проведення зустрічної звірки ТОВ «Насад Плюс», податковий номер 38893714, з контрагентами за період з 01.11.2013р. по 31.03.2014р.».

Визнати протиправними дії Державної податкової інспекції у Голосіївському районі Головного управління Міндоходів у м. Києві по формуванню в акті № 364/3-22-03-38893714 від 14.05.2014р. «Про неможливість проведення зустрічної звірки ТОВ «Насад Плюс» податковий номер 38893714 з контрагентами за період з 01.11.2013р. по 31.03.2014р.» висновків про відсутність реальності здійснення господарських операцій із платниками податків за період з 01.11.2013р. по 31.03.2014р.

В задоволенні решти позовних вимог – відмовити

Постанова може бути оскаржена в апеляційному порядку шляхом подачі до Окружного адміністративного суду міста Києва апеляційної скарги на постанову протягом десяти днів з дня отримання копії постанови. Копія апеляційної скарги одночасно надсилається особою, яка її подає до Київського апеляційного адміністративного суду.

Якщо апеляційна скарга не була подана у строк, встановлений ст. 186 КАС України, постанова набирає законної сили після закінчення цього строку.

Суддя В.П. Шулежко