Справа № 803/1749/13-а
Суддя: Каленюк Жанна Василівна
Дата ухвалення: 2014-07-28 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

28 липня 2014 року Справа № 803/1749/13-a

Волинський окружний адміністративний
суд у складі:

головуючого - судді Каленюк Ж.В.,

розглянувши у порядку письмового
провадження в місті Луцьку
адміністративну справу за позовом
Товариства з обмеженою
відповідальністю "Дукат" до Інспекції
державного архітектурно-будівельного
контролю в Кіровоградській області про
скасування постанови від 31 липня 2013
року №61/2013ю-Кд,

ВСТАНОВИВ:

Товариство з обмеженою
відповідальністю "Дукат" (ТзОВ "Дукат")
звернулося з позовом до Інспекції
державного архітектурно-будівельного
контролю в Кіровоградській області про
скасування постанови від 31 липня 2013
року №61/2013ю-Кд про накладення штрафу за
правопорушення у сфері містобудівної
діяльності (а.с.3-5, 121-123).

Позивач в обґрунтування позовних вимог
вказав, що зазначена постанова
прийнята відповідачем за результатами
позапланової перевірки дотримання
ТзОВ "Дукат" законодавства у сфері
містобудівної діяльності, державних
будівельних норм, стандартів і правил
під час виконання будівельних робіт на
автозаправній станції (АЗС) в
м. Кіровограді на вул.
Габдрахманова, 46. Перевіркою
встановлено виконання будівельних
робіт на вказаному об'єкті без
отримання дозволу на виконання
будівельних робіт, що є порушенням
статті 34 Закону України "Про
регулювання містобудівної діяльності".
На підставі абзацу 3 пункту 5 частини
другої статті 2 Закону України "Про
відповідальність за правопорушення у
сфері містобудівної діяльності"
постановою відповідача від 31 липня 2013
року №61/2013ю-Кд позивача притягнуто до
відповідальності у вигляді штрафу за
виконання будівельних робіт без
отримання дозволу на їх виконання на
об'єкті V категорії складності у
розмірі дев'ятисот мінімальних
заробітних плат.

Позивач вважає постанову відповідача
від 31 липня 2013 року №61/2013ю-Кд
протиправною, оскільки відповідач
необґрунтовано зазначений вище об'єкт
відніс до V категорії складності з
посиланням на розрахунок категорії
складності Всеукраїнського
громадського об'єднання (ВГО) "Гільдія
проектувальників у будівництві" та
листа Державного підприємства (ДП)
"Укрдержбудекспертиза". Разом з тим,
відповідно до статті 32 Закону України
"Про регулювання містобудівної
діяльності" віднесення об'єкта
будівництва до тієї чи іншої категорії
складності здійснюється проектною
організацією і замовником будівництва.
Проектною організацією та ТзОВ "Дукат"
як замовником було узгоджено
віднесення об'єкта до ІІ категорії
складності, що також підтверджується
технічним висновком Товариства з
обмеженою відповідальністю
поектно-будівельна фірма
"Стройкомплекс" LTD (ТзОВ ПБФ
"Стройкомплекс" LTD) та проектною
документацією, виготовленою Приватним
акціонерним товариством (ПрАТ)
"Кіровоградагропроект". Крім того,
позивач вважає, що роботи на об'єкті
носять характер переобладнання та
перепланування, а не реконструкції.

Акт перевірки не містить об'єктивних
даних з наведених підстав. Крім того, в
порушення пункту 13 Порядку здійснення
державного архітектурно-будівельного
контролю, затвердженого постановою
Кабінету Міністрів України від 23
травня 2011 року № 553, до перевірки не
залучено представників замовника і
підрядника. Також при визначенні
розміру штрафу, застосованого до
позивача, взято до уваги, що роботи,
проведені на даному об'єкті,
відносяться до будівельних
(реконструкції), а сам об'єкт належить
до V категорії складності (клас
наслідків (відповідальності) СС3. В свою
чергу, в протоколі про правопорушення у
сфері містобудівної діяльності від 12
липня 2013 року № 260/2013ю-Кд відповідач
вказав, що об'єкт належить до ІV
категорії складності.

З письмового заперечення проти позову
слідує, що відповідач позов не визнає
(а.с.131-134). В обґрунтування заперечення
відповідач вказав, що позапланова
перевірка на об'єкті, належному
позивачу, проведена у зв'язку із
надходженням листа Управління служби
безпеки України в Кіровоградській
області та зверненнями громадянина
ОСОБА_1 і депутата Кіровоградської
міської ради Шутка В.В. про проведення
робіт з реконструкції автозаправного
комплексу без дозволу на виконання
будівельних робіт. Така перевірка
проводиться без попередження суб'єкта
господарювання про її проведення, що
відповідає пункту 7 Порядку здійснення
державного архітектурно-будівельного
контролю.

В присутності представника ТзОВ "Дукат"
проведено перевірку на АЗС на вул.
Габдрахманова, 46 у м. Кіровограді, якою
встановлено факт проведення робіт з
реконструкції, що зафіксовано актом
перевірки від 10 липня 2013 року та
фотознімками.

У подальшому на підставі розрахунку
категорії складності ВГО «Гільдія
проектувальників у будівництві» та
листа ДП "Укрдержбудекспертиза"
встановлено, що об'єкт належить до V
категорії складності.

Належність будівельних робіт до
реконструкції вбачається з робочого
проекту; у завданні на проектування
також вказано про вид будівництва -
реконструкцію; крім того, на період
робіт експлуатація АЗС була
призупинена.

В свою чергу, наявний у позивача дозвіл
на виконання будівельних робіт не
заслуговує на увагу, оскільки
виконавчий комітет органу місцевого
самоврядування лише надає дозвіл на
переобладнання і перепланування жилих
будинків, жилих і нежилих у жилих
будинках приміщень. Надання таким
органом дозволів на перепланування і
переобладнання об'єктів комерційного
значення не передбачено.

Відповідач вважає доведеним факт
допущеного позивачем правопорушення у
сфері містобудівної діяльності, а
відтак, правомірним застосування до
нього постановою, що оскаржується,
санкцій.

У судове засіданні представники сторін
не прибули, у письмових клопотання
розгляд справи просили здійснювати за
їх відсутності (а.с. 231,233).

Частиною четвертою статті 122 Кодексу
адміністративного судочинства України
(КАС України) особа, яка бере участь у
справі, має право заявити клопотання
про розгляд справи за її відсутності.
Якщо таке клопотання заявили всі особи,
які беруть участь у справі, судовий
розгляд справи здійснюється в порядку
письмового провадження за наявними у
справі матеріалами. Згідно з частиною
першою статті 41 КАС України у разі
неявки у судове засідання всіх осіб,
які беруть участь у справі, чи якщо
відповідно до положень цього Кодексу
розгляд справи здійснюється за
відсутності осіб, які беруть участь у
справі (у тому числі при розгляді
справи в порядку письмового
провадження), фіксування судового
засідання за допомогою
звукозаписувального технічного засобу
не здійснюється.

За наведених обставин справу
розглянуто у порядку письмового
провадження, без фіксування судового
засідання звукозаписувальним
технічним засобом.

Дослідивши письмові докази, суд дійшов
висновку про наявність підстав для
задоволення позову.

Так судом встановлено, що 20 травня 2013
року між ТзОВ "Дукат" - замовником та
ТзОВ "ІМАС-2005" - підрядником укладено
договір підряду № 2005КГ-46 (а.с.13-18).
Предметом договору є виконання
комплексу ремонтно-оздоблювальних
робіт з ребрендингу АЗС, розташованої
за адресою: м. Кіровоград, вул.
Габдрахманова, буд.46 (далі - об'єкт).

ПрАТ "Проектно-вишукувальний інститут
"Кіровоградагропроект", що діє на
підставі ліцензії серії АД №030350, на
замовлення ТзОВ "Дукат" складено
одностадійний проект переобладнання і
перепланування нежитлової будівлі
літ.Акр1кр2кр3 АЗС -
торговельно-побутового центру та
встановлення сервісної колонки, що у
складі комплексу будівель на вул.
Габдрахманова, 46 в м. Кіровограді
(а.с.21-94). Як слідує з копії договору
купівлі-продажу від 27 червня 2012 року
(а.с.33-35), технічного паспорта (а.с.43-46),
позивач є власником комплексу будівель
за вказаною адресою, що названо АЗС -
торгівельно-побутовий центр. З
пояснювальної записки до проекту
вбачається, що вказаний об'єкт
відноситься до класу наслідків
(відповідності) СС1 і має ІІ категорію
складності (а.с.55). Аналогічне
твердження містить технічний висновок
ТзОВ ПБФ "Стройкомплекс" LTD (а.с.98-111), що
також має необхідні дозвільні
документи на проведення експертних
робіт (а.с.112-114). У техніко-економічних
показниках проекту зазначено про
характер робіт - переобладнання і
перепланування (а.с.51).

01 червня 2013 року ТзОВ "Дукат" отримало
дозвіл № 1377 Управління містобудування
та архітектури Кіровоградської
міської ради на переобладнання та
перепланування нежитлової будівлі АЗС
- торговельно-побутового центру, що у
складі комплексу будівель на вул.
Габдрахманова, 46 (а.с.19) зі зміною
показників загальної та основної площі
та встановленням сервісної колонки на
відведеній земельній ділянці (а.с.35-38).

Судом також встановлено, що Інспекцією
ДАБК у Кіровоградській області на
підставі направлення від 10 липня 2013
року № 604 (а.с.138), наказу від 29 травня 2013
року № 402 "ОД", у зв'язку із зверненням
Управління Служби безпеки України у
Кіровогорадській області від 05 липня
2013 року № 61/К/645 проведено позапланову
перевірку дотримання вимог
законодавства у сфері містобудівної
діяльності, державних будівельних
норм, стандартів і правил. Крім того,
відповідачем отримано звернення
громадянина ОСОБА_1 від 14 червня 2013 року
з проханням провести перевірку на
вказаному об'єкті (а.с.136) та депутатське
звернення від 29 липня 2013 року №116
(а.с.137).

Про проведену перевірку складено акт
від 10 липня 2013 року № 639/2013ю-Кд (а.с.139-140).
Як зазначено в акті перевірки,
перевірку проведено на об'єкті - АЗС на
вул. Габдрахманова, 46 в м. Кіровограді,
де проводиться реконструкція.
Перевіркою встановлено, що на
вказаному об'єкті ведуться роботи зі
зміни архітектурно-планувальних
рішень будівлі операторської -
магазину; на час перевірки демонтовано
заправні колонки, реконструйоване
покриття, установлюється система
зовнішньої каналізації, проводиться
благоустрій прилеглої території;
змінюються комунікації. До перевірки
не надано проектної документації, а
зазначені роботи проводяться без
дозволу на виконання будівельних
робіт, що є порушенням статті 34 Закону
України "Про регулювання
містобудівної діяльності". Для
встановлення категорії складності
об'єкта залучено фахівця ВГО "Гільдія
проектувальників у будівництві".

За результатами перевірки стосовно
ТзОВ "Дукат" складено протокол від 12
липня 2013 року № 260/2013ю-Кд, де вказано, що
об'єкт має IVкатегорію складності, клас
наслідків СС2, а також з посиланням на
вищевказаний акт перевірки та
фотофіксацію зазначено, що за виявлені
порушення відповідальність ТзОВ
"Дукат" передбачена абзацом першим
пункту 5 частини третьої статті 2 Закону
України "Про відповідальність за
правопорушення у сфері містобудівної
діяльності" (а.с.141-142). Приписом від 12
липня 2013 року № 103/2013-Кд ТзОВ "Дукат"
зобов'язано призупинити виконання
будівельних робіт на об'єкті перевірки;
надати інспекції до 16 липня 2013 року
проектну, технічну, виконавчу
документацію та звернутись для
отримання дозволу на виконання
будівельних робіт (а.с.144-145).

31 липня 2013 року заступником начальника
Інспекції ДАБК у Кіровоградській
області винесено постанову № 61/2013-Кд
(а.с.151), згідно з якою на підставі
матеріалів справи про правопорушення
у сфері містобудівної діяльності (акт
від 10 липня № 639/2013ю-Кд, протокол від 12
липня 2013 року № 60/2013ю-Кд) встановлено,
що ТзОВ "Дукат" порушило пункт 3 частини
першої статті 34, частину першу статті 37
Закону України "Про регулювання
містобудівної діяльності" та є винним у
вчинення правопорушення,
передбаченого абзацом третім пункту 5
частини другої статті 2 Закону України
"Про відповідальність за
правопорушення у сфері містобудівної
відповідальності", за що на останнього
накладено штраф у сумі 1032300,00 грн. (900
мінімальних заробітних плат). Зі змісту
постанови слідує, що категорію
складності об'єкта визначено на
підставі листа ВГО "Гільдія
проектувальників у будівництві" від 26
липня 2013 року № 2/2013-01 (а.с.147-148) та листа
ДП "Укрдержбудекспертиза" від 29 липня
2013 року № 1433 (а.с.149).

Відповідно до частини другої статті 19
Конституції України органи державної
влади та органи місцевого
самоврядування, їх посадові особи
зобов'язані діяти лише на підставі, в
межах повноважень та у спосіб, що
передбачені Конституцією та законами
України.

При вирішенні справи судом рішення
відповідача як суб'єкта владних
повноважень перевірялося на
відповідність критеріям, визначеним
частиною третьою статті 2 Кодексу
адміністративного судочинства України
(КАС України).

Відповідно до статті 10 Закону України
"Про архітектурну діяльність" (в
редакції, що діяла на момент проведення
перевірки) для забезпечення під час
забудови територій, розміщення і
будівництва об'єктів архітектури
додержання суб'єктами архітектурної
діяльності затвердженої
містобудівної та іншої проектної
документації, вимог вихідних даних, а
також з метою захисту державою прав
споживачів будівельної продукції
здійснюється в установленому
законодавством порядку державний
архітектурно-будівельний контроль та
нагляд.

Державний архітектурно-будівельний
контроль та нагляд здійснює
центральний орган виконавчої влади, що
реалізує державну політику з питань
державного архітектурно-будівельного
контролю (далі - орган державного
архітектурно-будівельного контролю).

Повноваження щодо здійснення органами
державного архітектурно-будівельного
контролю визначені статтею 41 Закону
України "Про регулювання містобудівної
діяльності".

Так згідно з частиною четвертою
вказаної статті посадові особи органів
державного архітектурно-будівельного
контролю під час перевірки мають право:
безперешкодного доступу до місць
будівництва об'єктів та до об'єктів, що
підлягають обов'язковому обстеженню;
проводити перевірку відповідності
виконання підготовчих та будівельних
робіт вимогам будівельних норм,
державних стандартів і правил,
затвердженим проектним вимогам,
рішенням, технічним умовам,
своєчасності та якості проведення
передбачених нормативно-технічною і
проектною документацією зйомки,
замірів, випробувань, а також ведення
журналів робіт, наявності у
передбачених законодавством випадках
паспортів, актів та протоколів
випробувань, сертифікатів та іншої
документації; складати протоколи про
вчинення правопорушень, акти
перевірок та накладати штрафи
відповідно до закону.

Постановою Кабінету Міністрів України
від 23 травня 2011 року № 553 затверджено
Порядок здійснення державного
архітектурно-будівельного контролю
(далі - Порядок №553), у відповідності з
яким, як зазначає відповідач,
проводилась вищевказана позапланова
перевірка.

Цей Порядок визначає процедуру
здійснення заходів, спрямованих на
дотримання вимог законодавства у сфері
містобудівної діяльності, будівельних
норм, державних стандартів і правил та
ліцензійних умов провадження
господарської діяльності, пов'язаної з
будівництвом об'єкта архітектури, який
за складністю
архітектурно-будівельного рішення та
(або) інженерного обладнання належить
до IV і V категорії складності (пункт 1
Порядку №553).

Згідно з пунктом 7 Порядку №553
позаплановою перевіркою вважається
перевірка, яка не передбачена планом
роботи інспекції. Підставами для
проведення позапланової перевірки є,
зокрема, звернення фізичних чи
юридичних осіб про порушення суб'єктом
містобудування вимог містобудівного
законодавства; вимога правоохоронних
органів про проведення перевірки.

Відповідно до підпунктів 1-3, 6, 8 пункту 11
Порядку № 553 посадові особи інспекцій
під час здійснення державного
архітектурно-будівельного контролю
мають право: 1) безперешкодного доступу
на місце будівництва об'єкта, або
місцезнаходження суб'єкта
господарювання, який провадить
господарську діяльність, пов'язану з
будівництвом об'єкта архітектури, який
за складністю
архітектурно-будівельного рішення та
(або) інженерного обладнання належить
до і V категорії складності; 2) складати
протоколи про вчинення правопорушень
та акти перевірок, і накладати штрафи
у межах повноважень, передбачених
законом; 3) видавати обов'язкові для
виконання приписи щодо: усунення
порушення вимог законодавства у сфері
містобудівної діяльності, будівельних
норм, державних стандартів і правил;
зупинення підготовчих та будівельних
робіт, які виконуються без
повідомлення, реєстрації декларації
про початок їх виконання або дозволу
на виконання будівельних робіт; 6)
здійснювати контроль за додержанням
суб'єктами господарювання ліцензійних
умов провадження господарської
діяльності, пов'язаної з будівництвом
об'єкта архітектури, який за складністю
архітектурно-будівельного рішення та
(або) інженерного обладнання належить
до IV і V категорії складності.

Отже, за положеннями Порядку № 553 у
Інспекції наявні повноваження щодо
складання акту, протоколу, припису та
постанови за результатами проведених
планових та позапланових перевірок.

Однак, зі змісту вищенаведених норм
вбачається, що Порядок № 553 регулює
процедуру проведення перевірок на
об'єктах IV і V категорії складності.

В свою чергу, на дату проведення
відповідачем перевірки проектною
документацією об'єкт, на якому за
замовленням позивача підрядником
виконувались роботи, передбачені
договором від 20 травня 2013 року № 2005КГ-46,
був віднесений до ІІ категорії
складності.

Таким чином, за відсутності жодного
документального доказу, який би
підтверджував належність об'єкту до IV і
V категорії складності, проведення
Інспекцією позапланової перевірки за
Порядком № 553 було необґрунтованим.

У розумінні частини першої статті 1
Закону України "Про відповідальність
за правопорушення у сфері
містобудівної діяльності" (в редакції,
що діяла на момент винесення
оскаржуваної постанови)
правопорушеннями у сфері
містобудівної діяльності є
протиправні діяння (дії чи
бездіяльність) суб'єктів
містобудування - юридичних осіб та
фізичних осіб - підприємців, що
призвели до невиконання або
неналежного виконання вимог,
установлених законодавством,
будівельними нормами, державними
стандартами і правилами.

Як передбачено пунктом 5 частини другої
статті 2 вказаного Закону суб'єкти
містобудування, які є замовниками
будівництва об'єктів (у разі
провадження містобудівної діяльності),
або ті, що виконують функції замовника
і підрядника одночасно, несуть
відповідальність у вигляді штрафу за
такі правопорушення: виконання
будівельних робіт без отримання
дозволу на їх виконання: на об'єктах IV
категорії складності - у розмірі
трьохсот сімдесяти мінімальних
заробітних плат; на об'єктах V
категорії складності - у розмірі
дев'ятисот мінімальних заробітних
плат.

Частиною першою статті 34 Закону
України "Про регулювання містобудівної
діяльності" (в редакції, що діяла на
момент виникнення спірних
правовідносин) передбачено, що право на
виконання будівельних робіт виникає у
замовника після реєстрації органом
державного архітектурно-будівельного
контролю декларації про початок
виконання будівельних робіт - щодо
об'єктів будівництва, що належать до I-III
категорій складності (пункт 2); видачі
замовнику органом державного
архітектурно-будівельного контролю
дозволу на виконання будівельних
робіт - щодо об'єктів будівництва, що
належать до IV і V категорій складності
(пункт 3).

Аналогічна умова визначена частиною
першою статті 37 названого Закону:
"Право на виконання підготовчих робіт
(якщо вони не були виконані раніше
згідно з повідомленням або
зареєстрованою декларацією про
початок виконання підготовчих робіт) і
будівельних робіт на об'єктах
будівництва, що належать до IV і V
категорій складності, підключення
об'єкта будівництва до інженерних
мереж та споруд надається замовнику
та генеральному підряднику чи
підряднику (у разі якщо будівельні
роботи виконуються без залучення
субпідрядників) після отримання
дозволу на виконання будівельних
робіт".

Отже, зі змісту наведених правових норм
вбачається, що дії замовника щодо
виконання будівельних робіт
безпосередньо залежать від категорії
складності об'єкта будівництва.

Статтею 32 Закону України "Про
регулювання містобудівної діяльності"
визначено п'ять категорій складності
об'єктів будівництва, що визначаються
відповідно до будівельних норм та
державних стандартів на підставі класу
наслідків (відповідальності) такого
об'єкта будівництва; віднесення об'єкта
будівництва до тієї чи іншої категорії
складності здійснюється проектною
організацією і замовником будівництва.
Порядок віднесення об'єктів до IV і V
категорій складності визначається
Кабінетом Міністрів України.

Постановою Кабінету Міністрів України
від 27 квітня 2011 року № 557 був
затверджений Порядок віднесення
об'єктів будівництва до IV і V категорій
складності (далі - Порядок № 557).

Таким чином, для встановлення складу
правопорушення та визначення
відповідальності замовника
будівництва безпосередній вплив має
встановлення категорії складності
об'єкта будівництва.

Згідно з пунктами 2, 3 Порядку № 557
віднесення об'єкта будівництва до
відповідної категорії складності
здійснюється проектувальником і
замовником. Категорія складності
об'єкта будівництва визначається
відповідно до будівельних норм та
державних стандартів на підставі класу
наслідків відповідальності такого
об'єкта будівництва.

Аналіз наведених норм свідчить про те,
що будівельні роботи на об'єктах І-ІІІ
категорії складності відбуваються без
отримання замовником дозволу на
проведення робіт, а для здійснення
будівельних робіт на об'єктах IV і V
категорій складності необхідне
отримання замовником робіт
відповідного дозволу.

Як зазначено вище, проектною
організацією ПрАТ
"Кіровоградагропроект" і замовником
будівництва ТОВ "Дукат" попередньо вже
було узгоджено віднесення об'єкта
майбутнього будівництва до II категорії
складності, що підтверджується
зазначеними вище технічним висновком
ТОВ ПБФ "Стройкомплекс" (а. с.98-111) та
проектною документацією ПрАТ
"Кіровоградагропроект" (а. с.24-32, 53-96).

Таким чином, позивач є замовником
будівельних робіт на підставі
затвердженої у встановленому порядку
проектної документації, яка відносила
об'єкт по вул. Габдрахманова, 46 у
м.Кіровограді до II категорії
складності. На момент проведення
Інспекцією перевірки об'єкт за
проектом не був віднесений до V
категорії складності, тому і підстав
для отримання замовником дозволу не
було.

Частиною першою статті 2 Закону України
"Про відповідальність за
правопорушення у сфері містобудівної
діяльності" передбачено
відповідальність суб'єктів
містобудування, які здійснюють
проектування об'єктів, експертизу
проектів будівництва, у вигляді штрафу
за передачу замовнику проектної
документації для виконання
будівельних робіт на об'єкті
будівництва, розробленої з порушенням
вимог законодавства, містобудівної
документації, вихідних даних для
проектування об'єктів містобудування,
будівельних норм, державних стандартів
і правил, у тому числі за нестворення
безперешкодного життєвого середовища
для осіб з обмеженими фізичними
можливостями та інших маломобільних
груп населення, незабезпечення
приладами обліку води і теплової
енергії, а також за заниження категорії
складності об'єкта будівництва.

Доказів того, що проектна організація,
яка визначила категорію складності для
об'єкта позивача, притягнута до
відповідальності, відповідачем суду не
надано.

Судом взято до уваги, що згідно з
пунктом 4 Порядку накладення штрафів за
правопорушення у сфері містобудівної
діяльності, затвердженого постановою
Кабінету Міністрів України від 06
квітня 1995 року №244 (у редакції, чинній
на час винесення постанови, далі -
Порядок № 244), підставою для розгляду
справи про правопорушення у сфері
містобудівної діяльності є
відповідний протокол, складений
посадовою особою інспекції за
результатами перевірки.

Підставою для винесення оскаржуваної
постанови від 31 липня 2013 року є
протокол від 12 липня 2013 року № 60/2013ю-Кд,
у якому вказана ІV категорія складності
об'єкта; водночас, в самій постанові - V
категорія складності; і відповідно
норма, за якою наступає
відповідальність, у протоколі - абзацом
першим пункту 5 частини третьої статті 2
Закону України "Про відповідальність
за правопорушення у сфері
містобудівної діяльності", у постанові
- абзац третій пункту 5 частини третьої
статті 2 названого Закону. Наведене
свідчить про те, що спірна постанова
прийнята не на підставі протоколу від 12
липня 2013 року, а тому винесена не у
спосіб, передбачений чинним
законодавством.

В свою чергу, у протоколі від 12 липня 2013
року № 60/2013ю-Кд відповідач фактично
самостійно визначив категорію
складності об'єкта, присвоївши
останньому ІV категорію, оскільки
листи ВГО "Гільдія проектувальників у
будівництві" від 26 липня 2013 року № 2/2013-01
та ДП "Укрдержбудекспертиза" від 29
липня 2013 року № 1433 отримані пізніше у
часі, що є перевищенням повноважень,
наданих Інспекції чинним
законодавством.

Суд не заперечує права відповідача,
визначеного підпунктом 7 пункту11
Порядку № 553 залучати до проведення
перевірок представників центральних і
місцевих органів виконавчої влади,
органів місцевого самоврядування,
експертних та громадських організацій
(за погодженням з їх керівниками),
фахівців галузевих науково-дослідних
та науково-технічних організацій, які
пройшли професійну атестацію.

Проте матеріали справи не містять
доказів наявності у ВГО "Гільдія
проектувальників у будівництві"
відповідної ліцензії на проведення
експертних робіт, а у вказаному листі
ДП "Укрдержбудекспертиза" з огляду на
проектну документацію та матеріали
фотофіксації зазначено лише про
можливість віднесення об'єкту
будівництва до категорії складності.
Також зі змісту зазначених листів
слідує, що проектна, технічна,
виконавча документація позивача щодо
об'єкта, де проводилася перевірка,
зазначеними підприємства не
досліджувалась та оцінка їм не
надавалася.

Тобто, остаточного висновку,
складеного повноважною організацією,
що перевірений об'єкт позивача
належить до V категорії складності,
відповідачем здобуто не було.

Такий висновок наявний і у постанові
Дніпропетровського апеляційного
адміністративного суду від 20 грудня 2013
року у справі №804/10955/13-а за позовом ТзОВ
"ІМАС-2005" до Інспекції ДАБК у
Кіровоградській області про визнання
незаконною і скасування постанови від
31 липня 2013 року № 62/2013ю-Кд (а.с.225-230).

В свою чергу, висновком судової
інженерно-технічної експертизи від
№3337 (а.с.201-209), проведеної експертом
Львівського науково-дослідного
інституту судових експертиз,
встановлено, що проектно-кошторисна
документація "Переобладнання і
перепланування нежитлової будівлі літ.
А кр.1, кр.2, кр. 3 АЗС -
торговельно-побутового центру та
встановлення сервісної колонки на вул.
Габдрахманова, 46 у м. Кіровограді"
(розроблена ПрАТ "Інститут
"Кіровоградагропроект" на замовлення
ТзОВ "Дукат") відповідає вимогам ДБН
В2.2-9-2009 "Громадські будинки і споруди.
Основні положення" та ДБН А.2.2-3-2012 "Склад
та зміст проектної документації на
будівництво" та відноситься до класу
наслідків (відповідальності) СС1 і має
ІІ категорію складності; роботи, зміст
яких визнано документацією, підпадають
під визначення "переобладнання і
перепланування"; виконані роботи
відповідають проектним рішенням в
межах переобладнання і перепланування
нежитлової будівлі на вул.
Габдрахманова, 46 в м. Кіровограді. Огляд
об'єкта експертизи проведено у
присутності представника відповідача.

Оцінюючи за правилами статті 86 КАС
України в сукупності надані сторонами
у справі докази суд вважає, що
матеріали фотофіксації (фотознімки, на
які посилається відповідач, як на доказ
проведення позивачем реконструкції, та
які були надані ДП
"Укрдержбудекспертиза" для здійснення
висновку щодо категорії об'єкта -
а.с.153-155, 163-165) не можуть вважатися у
розумінні частини першої статті 70 КАС
України належними доказами: дані
фотознімки не дають можливості
однозначно ідентифікувати
місцезнаходження об'єкту у зв'язку з
відсутністю в них прив'язки до
місцевості.

Також суд зауважує, що підпунктом 11
пункту 11 Порядку № 553 передбачено право
посадових осіб інспекцій під час
здійснення державного
архітектурно-будівельного контролю на
фіксування процесу проведення
перевірки з використанням аудіо- та
відеотехніки (тобто, технічними
пристроями для запису та відтворення
зображень, а не фототехніки).

Вищенаведене свідчить, що відповідач,
відносячи майбутній об'єкт будівництва
до V категорії складності, діяв з
перевищенням наданих йому повноважень.

Перевіряючи повноваження заступника
начальника Інспекції ДАБК у
Кіровоградській області на винесення
постанови від 31 липня 2013 року № 61/2013-Кд
суд не може залишити поза увагою, що
згідно з частиною другою статті 3
Закону України "Про відповідальність
за правопорушення у сфері
містобудівної діяльності" (в редакції
на дату винесення спірної постанови)
накладати штраф від імені
центрального органу виконавчої влади,
що реалізує державну політику з
питань державного
архітектурно-будівельного контролю,
мають право його керівник та
уповноважені ним посадові особи
центрального органу виконавчої влади,
що реалізує державну політику з
питань державного
архітектурно-будівельного контролю.

Наведена норма викладена у вказаній
редакції згідно із Законом України "Про
внесення змін до деяких законодавчих
актів України щодо діяльності
Міністерства внутрішніх справ України,
Міністерства надзвичайних ситуацій
України, Міністерства регіонального
розвитку, будівництва та
житлово-комунального господарства
України, інших центральних органів
виконавчої влади, діяльність яких
спрямовується та координується через
відповідних міністрів" від 16 жовтня 2012
року № 5459-VI, який набрав чинності 08
листопада 2012 року. До вказаних змін
повноваження щодо накладення штрафів
за правопорушення у сфері
містобудівної діяльності мали також і
керівники територіальних органів
Держархбудінспекції та їх заступники.

Водночас, пунктом Прикінцевих положень
Закону від 16 жовтня 2012 року № 5459-VI
зобов'язано Кабінет Міністрів України
протягом трьох місяців з дня набрання
чинності цим Законом привести свої
нормативно-правові акти у
відповідність із цим Законом.

Частиною першою статті 4 Закону України
"Про відповідальність за
правопорушення у сфері містобудівної
діяльності" визначено, що порядок
накладення штрафів за правопорушення у
сфері містобудівної діяльності
визначається Кабінетом Міністрів
України. Затверджений постановою
Кабінету Міністрів України від 06
квітня 1995 року №244 Порядок накладення
штрафів за правопорушення у сфері
містобудівної діяльності, згадуваний
раніше, (далі - Порядок № 244) визначає,
що накладати штраф від імені інспекцій
мають право керівник
Держархбудінспекції та його
заступники, керівники територіальних
органів Держархбудінспекції та їх
заступники.

На час прийняття постанови від 31 липня
2013 року № 61/2013ю-Кд існувала
невідповідність вимог підзаконних
нормативно-правових актів вимогам
законодавчого акту.

Відповідно до частини четвертої статті
9 КАС України у разі невідповідності
нормативно-правового акта Конституції
України, закону України, міжнародному
договору, згода на обов'язковість якого
надана Верховною Радою України, або
іншому правовому акту суд застосовує
правовий акт, який має вищу юридичну
силу.

Вищу юридичну силу має Закон України
"Про відповідальність за
правопорушення у сфері містобудівної
діяльності" (зі змінами, внесеними
Законом України від 16 жовтня 2012 року
№5459-VI). Наведене свідчить, що заступник
начальника Інспекції ДАБК у
Кіровоградській області, виносячи
спірну постанову від 31 липня 2013 року №
61/2013ю-Кд, діяв з перевищенням
повноважень, наданих чинним
законодавством.

Також судом встановлено, що спірна
постанова про накладення на позивача
штрафу від 31 липня 2013 року № 61/2013ю-Кд
винесена без дотриманням строків,
визначених пунктами 5, 6 Порядку № 244 (на
19-ий день після складання протоколу від
12 липня 2013 року № 61/2013ю-Кд). В той же
час, пунктами 5, 6 Порядку № 244 визначено,
що протягом трьох днів після
оформлення протокол, інші необхідні
матеріали (висновки експертів, дані
лабораторних досліджень, фотографії,
відомості про попередні порушення
тощо) подаються посадовій особі
інспекції, уповноваженій накладати
штраф. Питання про накладення штрафу
розглядається в 15-денний строк з дня
одержання протоколу про
правопорушення.

Відповідно до частини другої статті 71
КАС України в адміністративних справах
про протиправність рішень, дій чи
бездіяльності суб'єкта владних
повноважень обов'язок щодо доказування
правомірності свого рішення, дії чи
бездіяльності покладається на
відповідача, якщо він заперечує проти
адміністративного позову.

На думку суду, відповідач як суб'єкт
владних повноважень, не довів
належними та допустимими доказами
наявність підстав для притягнення
позивача до відповідальності за
порушення у сфері містобудівної
діяльності на підставі абзацу 3 пункту 5
частини другої статті 2 Закону "Про
відповідальність за правопорушення у
сфері містобудівної діяльності".
Дослідженими доказами встановлено, що
оскаржувана постанова не відповідає
критеріям, визначеним частиною третьою
статті 2 КАС України, зокрема, не є
обґрунтованою, прийнята з перевищенням
повноважень, що вказує на її
незаконність. З боку відповідача мали
місце порушення порядку проведення та
оформлення результатів перевірки.

З урахуванням повноважень, наданих
частиною другою статті 162 КАС України,
суд приходить до висновку про
задоволення позову шляхом прийняття
постанови про визнання протиправною та
скасування постанови відповідача від 31
липня 2013 року № 61/2013ю-Кд.

Оскільки позов підлягає задоволенню,
то на користь позивача відповідно до
положень частини першої статті 94 КАС
України суд присуджує всі здійснені
ним документально підтверджені судові
витрати з Державного бюджету, а саме,
витрати зі сплати судового збору
згідно з платіжним дорученням від 12
серпня 2013 року №344 (а.с.2).

Керуючись статтями 2, 9, 11, 70, 71, 86, 94, 122, 160,
162, 163 Кодексу адміністративного
судочинства України, на підставі
Законів України "Про регулювання
містобудівної діяльності", "Про
відповідальність за правопорушення у
сфері містобудівної діяльності", суд

ПОСТАНОВИВ:

Адміністративний позов задовольнити
повністю.

Визнати протиправною та скасувати
постанову Інспекції державної
архітектурно-будівельної інспекції у
Кіровоградській області від 31 липня 2013
року № 61/2013ю-Кд.

Присудити з Державного бюджету України
на користь Товариства з обмеженою
відповідальністю "Дукат" (43010, Волинська
область, місто Луцьк, вулиця
Задворецька, 2, ідентифікаційний номер
21579984) 2294,00 грн. (дві тисячі двісті
дев'яносто чотири грн. 00 коп.) судових
витрат.

Постанова набирає законної сили після
закінчення строку подання апеляційної
скарги, встановленого статтею 186 КАС
України, якщо таку апеляційну скаргу не
було подано. У разі подання апеляційної
скарги постанова, якщо її не скасовано,
набирає законної сили після повернення
апеляційної скарги, відмови у
відкритті апеляційного провадження
або набрання законної сили рішенням за
наслідками апеляційного провадження.

Постанова може бути оскаржена в
апеляційному порядку повністю або
частково шляхом подання апеляційної
скарги до Львівського апеляційного
адміністративного суду через
Волинський окружний адміністративний
суд. Апеляційна скарга на постанову
суду подається сторонами протягом
десяти днів з дня отримання копії
постанови. Копія апеляційної скарги
одночасно надсилається особою, яка її
подає, до Львівського апеляційного
адміністративного суду.

Суддя
Ж.В.Каленюк