Справа № 815/4043/14
Суддя: Тарасишина О.М.
Дата ухвалення: 2014-08-01 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Справа № 815/4043/14
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

28 липня 2014 року
11 год. 15 хв. м.
Одеса

Одеський окружний адміністративний
суд у складі колегії:

головуючого судді
Тарасишиної О.М.,

судді Корой С.М.

судді Токмілової
Л.М.

за участю секретаря
Слободянюка К.С.,

За участю сторін:

представника Позивача
ОСОБА_1,

представники Відповідачів
Кулеби О.М.,

розглянувши у відкритому судовому
засіданні в м. Одесі адміністративну
справу за позовом ОСОБА_3 до Голови
Державної служби України з
надзвичайних ситуацій - Бочковського
С.С., Державної служби України з
надзвичайних ситуацій, за участю
третьої особи на стороні відповідачів,
яка не заявляє самостійних вимог на
предмет спору - ОСОБА_4 про визнання
незаконними та скасування наказів № 267
від 11.06.2014 року, № 350 від 18.07.2014 року та
про поновлення на посаді і зобов'язання
продовжити дію контракту, -

В С Т А Н О В И В:

До суду надійшов
адміністративний позов ОСОБА_3 до
Голови Державної служби України з
надзвичайних ситуацій - Бочковського
С.С., Державної служби України з
надзвичайних ситуацій про визнання
незаконним та скасування наказу № 267
від 11.06.2014 року.

Ухвалою суду від 10.07.2014 року відкрито
провадження у справі.

У судовому засіданні 23.07.2014 року
представник позивача надав суду заяву
про збільшення розміру позовних вимог,
згідно якої просив суд визнати
незаконними та скасувати накази №№ 350
та 351 від 18.07.2014 року, поновити позивача
на посаді і зобов'язати Державну службу
Україну з надзвичайних ситуацій
продовжити дію контракту про
проходження служби цивільного захисту
з позивачем на новий термін (а.с. 73-78).

23.07.2014 року до участі у справі
залучено третю особу на стороні
відповідачів, яка не заявляє
самостійних вимог на предмет спору -
ОСОБА_4

Ухвалою суду від 28.07.2014 року за
клопотанням позивача адміністративний
позов в частині позовних вимог щодо
скасування наказу Державної служби
України з надзвичайних ситуацій від
18.07.2014 року № 351 залишено без розгляду.

Представник позивача у судовому
засіданні первісні та уточнені позовні
вимоги підтримав в повному обсязі та
просив суд визнати незаконними та
скасувати накази Державної служби
України з надзвичайних ситуацій № 267
від 11.06.2014 року, № 350 від 18.07.2014 року,
поновити позивача на посаді і
зобов'язати Державну службу України з
надзвичайних ситуацій продовжити дію
контракту про проходження служби
цивільного захисту з ОСОБА_3 на новий
термін.

Представник відповідачів позовні
вимоги не визнав у повному обсязі,
посилався на підстави, викладені у
письмових запереченнях до позовної
заяви, наданих до суду раніше, зазначив,
що приймаючи оскаржувані накази
Державна служба України з надзвичайних
ситуацій діяла правомірно, в межах
наданих повноважень, відтак накази є
обґрунтованими та не підлягають
скасуванню, а отже підстави для
поновлення позивача та продовження дії
укладеного контракту відсутні.

Розглянувши подані сторонами
документи і матеріали, всебічно і повно
з'ясувавши всі фактичні обставини, на
яких ґрунтується позов, об'єктивно
оцінивши докази, які мають юридичне
значення для розгляду справи і
вирішення спору по суті, судом
встановлено наступне.

Відповідно до пункту 15 частини першої
статті 3 Кодексу адміністративного
судочинства України публічна служба -
це діяльність на державних політичних
посадах, професійна діяльність суддів,
прокурорів, військова служба,
альтернативна (невійськова) служба,
дипломатична служба, інша державна
служба, служба в органах влади
Автономної Республіки Крим, органах
місцевого самоврядування.

Згідно частини першої статті 101 Кодексу
цивільного захисту служба цивільного
захисту - це державна служба особливого
характеру, покликана забезпечувати
пожежну охорону, захист населення і
територій від негативного впливу
надзвичайних ситуацій, запобігання і
реагування на надзвичайні ситуації,
ліквідацію їх наслідків у мирний час та
в особливий період.

Порядок проходження громадянами
України служби цивільного захисту
визначається цим Кодексом та
положенням про порядок проходження
служби цивільного захисту особами
рядового і начальницького складу, що
затверджується Кабінетом Міністрів
України (ч. 2 ст. 101 Кодексу цивільного
захисту).

Відповідно до частини першої статті 103
Кодексу цивільного захисту щодо
проходження служби цивільного захисту
може бути укладено контракт про
проходження служби цивільного захисту
- з особою, яка призначається на посаду
рядового або начальницького складу
служби цивільного захисту.

Форма, порядок і правила укладення
контракту, припинення (розірвання)
контракту та наслідки припинення
(розірвання) контракту визначаються
положенням про порядок проходження
служби цивільного захисту особами
рядового і начальницького складу (ч. 4
ст. 103 Кодексу цивільного захисту).

Порядок проходження служби цивільного
захисту особами рядового і
начальницького складу та регулювання
питань, пов'язаних з перебуванням
громадян України у добровільному
порядку в резерві служби цивільного
захисту визначаються Положенням про
порядок проходження служби цивільного
захисту особами рядового і
начальницького складу, затвердженим
постановою Кабінету Міністрів України
від 11 липня 2013 року № 593 «Про
затвердження Положення про порядок
проходження служби цивільного захисту
особами рядового і начальницького
складу та визнання такими, що втратили
чинність, деяких постанов Кабінету
Міністрів України» (далі - Положення №
593).

Відповідно до пункту 2 зазначеного
Положення служба цивільного захисту є
державною службою особливого
характеру, яка забезпечує пожежну
охорону, захист населення і територій
від негативного впливу надзвичайних
ситуацій, вживає заходів до
запобігання і реагування на
надзвичайні ситуації, ліквідації їх
наслідків у мирний час та в особливий
період.

Особами рядового і начальницького
складу служби цивільного захисту (далі
- особи рядового і начальницького
складу) є громадяни, які у
добровільному порядку прийняті на
службу цивільного захисту за
контрактом і яким присвоєно відповідно
до цього Положення спеціальні звання
(п. 3 Положення № 593).

Пунктом 45 Положення № 593 встановлено,
що контракт про проходження служби
цивільного захисту - це письмова угода,
що укладається на добровільній основі
між громадянином та державою, від імені
якої виступає ДСНС, для встановлення
правових відносин між сторонами під
час проходження такої служби.

Для проходження служби цивільного
захисту можуть бути укладені, зокрема,
такі контракти: про проходження служби
цивільного захисту - з особою, яка
призначається на посаду рядового і
начальницького складу служби
цивільного захисту в порядку,
встановленому цим Положенням (пп. 1 п. 46
Положення № 593).

Згідно матеріалів особової справи
позивача 29.06.2011 року за № 46/11
Міністерство надзвичайних ситуацій
України в особі міністра надзвичайних
ситуацій України Балоги В.І. та
позивачем - ОСОБА_3 було укладено
контракт про проходження служби в
органах і підрозділах цивільного
захисту строком на три роки (контракт
набрав чинності 01 липня 2011 року, згідно
п. 11 контракту) (а.с. 113-114).

Таким чином, судом встановлено,
підтверджується матеріалами справи та
не заперечувалось сторонами, що
позивач перебував на публічній службі,
а саме: проходив службу цивільного
захисту.

Судом встановлено, що наказом ДСНС
України № 88 від 05.03.2013 року ОСОБА_3
призначено на посаду начальника ГУ
ДСНС України в Одеській області (а.с. 127).

Відповідно до наказу ДСНС України від
11.05.2014 № 256 «Про призначення службового
розслідування» комісія ДСНС України у
складі голови комісії - Кучера Віктора
Миколайовича, заступника директора
Департаменту - начальника управління
організації реагування та контролю
готовності підрозділів Департаменту
реагування на надзвичайні ситуації,
заступника голови комісії - Чекригіна
Олександра Микола|овича - начальника
відділу контролю застосування санкцій,
обліку та дослідження пожеж управління
аналітичної роботи Департаменту
запобігання надзвичайним ситуаціям та
державного нагляду (контролю), членів
комісій Літвіна Олександра
Миколайовича - головного фахівця
Департаменту реагування на
надзвичайні ситуації, Коповського
Віталія Валерійовича - головного
фахівця відділу безпеки та протидії
корупції Управління внутрішнього
аудиту та протидії корупції, Долбікова
Геннадія Євгеновича - начальник
відділу радіаційного, хімічного та
медико-біологічного захисту
Департаменту організації заходів
цивільного захисту, Задорожного
Віктора Івановича - начальника служби
дислокації відділу
організаційно-штатної роботи та служби
дислокації Департаменту персоналу
здійснила перевірку дій посадових осіб
Головного управління ДСНС України в
Одеській області та державних
пожежно-рятувальних підрозділів під
час подій 2 травня 2014 року та гасіння
пожежі в будівлі «Профсервіс федерації
профспілок Одеської області», що
знаходиться за адресою м. Одеса, площа
Куликове поле, 1.

За результатами роботи комісії із
проведення службового розслідування
складено акт службового розслідування
(а.с. 131-140)

Згідно висновків акту службового
розслідування дії підрозділів щодо
рятування людей та гасіння пожежі
здійснювалися в умовах перешкоджання
руху пожежно-рятувальної техніки,
втручання в роботу особового складу та
погроз життю та здоров'ю рятувальників,
що вимагало прийняття нестандартних
рішень та дій, які не могли бути у
повній мірі передбачені відомчими
нормативними документами.

За результатами роботи комісії
встановлено, що дії органів управління
та особового складу
пожежно-рятувальних підрозділів
Головного управління ДСНС України в
Одеській області під час гасіння
пожежі у будівлі профспілок 02 травня 2014
року в цілому відповідали вимогам
Статуту дій з урахуванням ситуації, що
склалася на той час. Але, з боку
керівництва силами та засобами, у т.ч.
керівника гасіння пожежі ОСОБА_3, були
допущені порушення окремих вимог
Статуту дій щодо керівництва на пожежі
підпорядкованими підрозділами та
організації роботи штабу на пожежі.

Наказом Державної служби України з
надзвичайних ситуацій № 267 від 11.06.2014
року за порушення вимог законодавства
з питань діяльності органів та
підрозділів служби цивільного, зокрема
Статуту дій у надзвичайних ситуацій
органів управління та підрозділів
Оперативно - рятувальної служби
цивільного захисту, затвердженого
наказом МНС України від 13.03.2012 року № 575
зареєстрованого в Міністерстві
юстиції України 25.05.2012 року за № 835/21147,
накладено на начальника Головного
управління ДСНС України в Одеській
області майора служби цивільного
захисту ОСОБА_3 дисциплінарне
стягнення у виді догани (а.с. 29).

Наказом ДСНС України по особовому
складу цивільного захисту від 18.07.2014
року № 350 Позивача було звільнено з
посади начальника ГУ ДСНС України в
Одеській області та зараховано в
розпорядження Голови ДСНС України у
зв'язку з закінченням строку дії
контракту (а.с. 79).

Вислухавши пояснення представників
позивача та відповідача, дослідивши
наявні в матеріалах справи докази, суд
дійшов висновку, що позовні вимоги
підлягають частковому задоволенню з
наступних підстав.

Сутність службової дисципліни,
права та обов'язки осіб рядового і
начальницького складу органів та
підрозділів цивільного захисту, в тому
числі слухачів і курсантів навчальних
закладів спеціально уповноваженого
центрального органу виконавчої влади з
питань цивільного захисту (далі - особи
рядового і начальницького складу), щодо
її додержання, види заохочення та
дисциплінарних стягнень і порядок їх
застосування визначає Дисциплінарний
статут служби цивільного захисту,
затверджений Законом України «Про
Дисциплінарний статут служби
цивільного захисту» від 05 березня 2009
року № 1068-VI (далі - Дисциплінарний
статут).

Згідно статті 1 Дисциплінарного
статуту службова дисципліна -
бездоганне та неухильне виконання
особами рядового і начальницького
складу службових обов'язків,
установлених Кодексом цивільного
захисту України, цим Статутом, іншими
нормативно-правовими актами та
контрактом про проходження служби в
органах і підрозділах цивільного
захисту (далі - контракт).

Відповідно до статті 3
Дисциплінарного статуту службова
дисципліна в органах і підрозділах
цивільного захисту зобов'язує кожну
особу рядового і начальницького складу
під час проходження служби: виконувати
вимоги Присяги, контракту, накази
начальників, додержуватися цього
Статуту та інших нормативно-правових
актів; захищати життя, здоров'я, права
та власність громадян, територію,
інтереси суспільства і держави у разі
виникнення надзвичайних ситуацій; бути
чесним, сумлінним і дисциплінованим;
стійко переносити всі труднощі та
обмеження, пов'язані із службою, не
шкодувати сил під час виконання
поставлених завдань; постійно
вдосконалювати професійну
майстерність, підвищувати свій
професійний рівень; додержуватися норм
професійної та службової етики, не
вчиняти дій, що можуть призвести до
неналежного виконання службових
обов'язків, бути вільним від впливу
політичних партій і громадських
організацій; поважати людську гідність
і бути готовим у будь-який час надати
допомогу людям; сприяти зміцненню
службової дисципліни, виявляти повагу
до начальників та старших за званням,
бути ввічливим, додержуватися правил
внутрішнього розпорядку, носіння
встановленої форми одягу, вітання та
етикету; зберігати державну і службову
таємницю; берегти та підтримувати в
належному стані передані їй у
користування майно і техніку.

Порушення службової дисципліни є
дисциплінарним правопорушенням (ст.6
Дисциплінарного статуту).

Згідно статті 8 Дисциплінарного
статуту порушення службової
дисципліни - протиправне, винне (умисне
чи необережне) діяння або
бездіяльність особи рядового чи
начальницького складу, спрямоване на
недодержання вимог Присяги, зокрема на
невиконання або неналежне виконання
службових обов'язків, перевищення прав,
порушення обмежень і заборон,
установлених законодавством з питань
проходження служби в органах і
підрозділах цивільного захисту, чи
вчинення інших дій, що ганьблять або
дискредитують особу як представника
служби цивільного захисту.

Статтею 58 Дисциплінарного
статуту визначено, що грубим
дисциплінарним проступком вважається
факт грубого порушення службової
дисципліни, що не містить ознак
кримінального правопорушення, а саме:
невихід на службу без поважних причин;
порушення встановленого керівником
органу чи підрозділу цивільного
захисту розпорядку дня; вживання
алкогольних напоїв чи наркотичних
засобів у службовий час, прибуття на
службу в нетверезому стані чи стані
наркотичного сп'яніння; порушення
статутних правил несення служби;
втрата службового посвідчення,
службових документів; невиконання
наказів та розпоряджень начальників,
що призвело до неготовності до дій за
призначенням та зриву виконання
покладених на орган чи підрозділ
цивільного захисту завдань; порушення
вимог законів та інших
нормативно-правових актів, що призвело
до псування або втрати закріпленого
майна, обладнання та техніки, інших
матеріальних збитків, а також завдало
шкоди здоров'ю особовому складу органу
чи підрозділу цивільного захисту або
іншим особам; самовільне відлучення
курсантів (слухачів) з розташування
навчального закладу; невиконання
індивідуальних планів роботи науковим,
науково-педагогічним, педагогічним
складом, ад'юнктами, докторантами.

Відповідно до статті 59
Дисциплінарного статуту до діянь, що є
порушеннями службової дисципліни,
також належать: порушення вимог
законодавства з питань діяльності
органів і підрозділів цивільного
захисту; брутальне або зневажливе
ставлення до громадян, приниження їх
честі та гідності під час виконання
службових обов'язків; приховування або
недостовірне надання відомостей про
себе, що мають значення для проходження
служби (зміна місця проживання,
притягнення до адміністративної та
кримінальної відповідальності); інші
діяння, визнані порушеннями службової
дисципліни законом та цим Статутом.

Згідно статті 69 Дисциплінарного
статуту на осіб рядового і
начальницького складу за порушення
службової дисципліни можуть
накладатися такі види дисциплінарних
стягнень: 1) зауваження; 2) догана; 3)
сувора догана; 4) попередження про
неповну службову відповідність; 5)
звільнення зі служби у зв'язку з
систематичним невиконанням умов
контракту чи через службову
невідповідність.

Відповідно до статті 75
Дисциплінарного статуту на осіб
рядового і начальницького складу, які
порушили службову дисципліну, можуть
бути накладені лише визначені цим
Статутом дисциплінарні стягнення, що
відповідають ступеню вини особи.

Згідно статті 77 Дисциплінарного
статуту за кожне порушення службової
дисципліни накладається лише одне
дисциплінарне стягнення. У разі
порушення службової дисципліни
кількома особами дисциплінарне
стягнення накладається на кожного
окремо.

Відповідно до статті 81 Дисциплінарного
статуту накладенню дисциплінарного
стягнення передує отримання від
порушника дисципліни письмового
пояснення. У разі відмови порушника
дати письмове пояснення безпосередній
начальник такої особи складає про це
акт.

Статтею 83 Дисциплінарного
статуту передбачено, що прийняттю
начальником рішення про накладення на
підлеглого дисциплінарного стягнення
за суттєвий грубий дисциплінарний
проступок може передувати службове
розслідування, яке призначається
виданим наказом начальника з метою
з'ясування всіх обставин, а також
уточнення причин і умов, що призвели до
вчинення дисциплінарного
правопорушення, встановлення ступеня
тяжкості правопорушення та розміру
заподіяної шкоди.

Порядок проведення службового
розслідування визначається спеціально
уповноваженим центральним органом
виконавчої влади з питань цивільного
захисту (ст. 85 Дисциплінарного статуту).

Дисциплінарне стягнення не може
бути накладено у період тимчасової
непрацездатності або перебування
особи рядового чи начальницького
складу у відпустці, або якщо з дня
вчинення правопорушення минуло більше
року (ст. 87 Дисциплінарного статуту).

Підстави призначення, процедуру
проведення службового розслідування
стосовно осіб рядового і
начальницького складу органів і
підрозділів цивільного захисту, в тому
числі слухачів і курсантів навчальних
закладів сфери управління МНС, права й
обов'язки посадових осіб при
проведенні службового розслідування,
оформлення його результатів та
прийняття за ним рішення визначаються
Порядком проведення службового
розслідування стосовно порушення
особами рядового і начальницького
складу органів та підрозділів
цивільного захисту службової
дисципліни, затвердженим наказом
Міністерства України з питань
надзвичайних ситуацій та у справах
захисту населення від наслідків
Чорнобильської катастрофи від 14 грудня
2009 року № 838, зареєстрованим в
Міністерстві юстиції України 03 березня
2010 року за № 203/17498 (далі - Порядок № 838).

Відповідно до п.1.2. Порядку № 838
прийняттю начальником рішення про
накладення на підлеглого
дисциплінарного стягнення за суттєвий
грубий дисциплінарний проступок може
передувати службове розслідування, яке
призначається та проводиться з метою
з'ясування всіх обставин, а також
уточнення причин і умов, що призвели до
вчинення особами рядового і
начальницького складу дисциплінарного
правопорушення, встановлення ступеня
його тяжкості та розміру заподіяної
шкоди.

Пунктом 5.1. Порядку № 838 визначено,
що метою проведення службового
розслідування є встановлення: обставин
(часу, місця) і наслідків
правопорушення, за фактом якого
призначено службове розслідування;
осіб, винних у вчиненні правопорушення,
та осіб, дії чи бездіяльність яких
сприяли негативним наслідкам або
створювали загрозу для їх спричинення;
наявності причинного зв'язку між
неправомірним діянням (бездіяльністю)
особи (осіб), з приводу якої (яких) було
призначено службове розслідування, та
його наслідками; причин правопорушення
та умов, що йому сприяли; вимог чинного
законодавства, які було порушено;
ступеня провини кожної з осіб,
причетних до правопорушення, та мотиви
протиправної поведінки особи рядового
чи начальницького складу, її ставлення
до скоєного.

Пунктом 6.1. Порядку № 838
встановлено, що за результатами
службового розслідування складається
акт, у якому зазначаються: посада,
прізвище, ім'я та по батькові, рік
народження, освіта, термін проходження
служби та строк перебування на
останній посаді особи, стосовно якої
проведено службове розслідування;
підстави призначення службового
розслідування; заходи, здійснені в
процесі службового розслідування, й
одержані при цьому результати, які
підтверджують чи спростовують факт
правопорушення, за яким призначено
службове розслідування; обставини,
причини, умови та наслідки вчиненого
особою рядового чи начальницького
складу правопорушення, рівень
заподіяної шкоди та негативного впливу
на виконання покладених завдань;
вимоги чинного законодавства, які було
порушено; відомості про попередню
поведінку особи рядового чи
начальницького складу та визнання нею
своєї вини, її ставлення до виконання
службових обов'язків, рівень
кваліфікації; заперечення, заяви та
клопотання особи рядового чи
начальницького складу, стосовно якої
проводилося службове розслідування,
мотиви їх відхилення чи підстави для
задоволення; висновок щодо наявності
чи відсутності в діянні особи рядового
чи начальницького складу
дисциплінарного правопорушення (за
наявності - у чому воно полягало) з
обов'язковим посиланням на отримані
матеріали (документи) службового
розслідування; пропозиції щодо
притягнення особи рядового чи
начальницького складу, яка вчинила
правопорушення, до відповідальності
без зазначення конкретного виду
дисциплінарного стягнення або зняття з
неї безпідставних звинувачень чи
підозр; вжиті або запропоновані заходи
для усунення негативних наслідків
скоєного правопорушення та умов, що до
нього призвели.

Відповідно до пункту 6.3. Порядку №
838 перед поданням акта про результати
службового розслідування разом з
матеріалами службового розслідування
на розгляд та затвердження особа
(голова комісії), яка проводила
службове розслідування, ознайомлює
особу рядового чи начальницького
складу, стосовно якої воно проводилося,
під підпис.

Пунктом 7.1. Порядку № 838
передбачено, що начальник, який
призначив службове розслідування, у
строк, що залишився до закінчення
розслідування, розглядає акт про
результати службового розслідування
та матеріали службового розслідування
і проводить бесіду з особою рядового чи
начальницького складу, стосовно якої
воно проводилося. Проведення
бесіди може бути доручено начальником
своєму заступнику. За результатами
бесіди у довільній формі складається
аркуш бесіди, в якому зазначаються дата
проведення бесіди, заперечення, заява,
клопотання особи рядового чи
начальницького складу, стосовно якої
проведено службове розслідування.
Аркуш бесіди підписується посадовою
особою, яка проводила бесіду,
присутніми посадовими особами та
особою рядового чи начальницького
складу, з якою проводилася бесіда.
Аркуш бесіди долучається до матеріалів
службового розслідування.

Судом встановлено та не
заперечується представником
відповідачів, що з позивачем не було
проведено бесіду під час проведення
розслідування, що передбачено п. 7.1
Порядку проведення службового
розслідування.

Відповідно до пункту 7.2.
зазначеного Порядку начальник, який
призначив службове розслідування,
розглядає висновок і матеріали
службового розслідування та
затверджує акт про результати
службового розслідування.

Згідно пункту 7.3. Порядку № 838 за
результатами службового розслідування
начальник, який призначив службове
розслідування, визначає вид
дисциплінарного стягнення щодо
порушника та доручає підготувати
проект відповідного наказу. Вид
дисциплінарного стягнення
зазначається особисто начальником,
який призначив службове розслідування,
на акті про результати службового
розслідування.

Пунктом 7.4. Порядку № 838 визначено,
що накладення дисциплінарного
стягнення на особу рядового чи
начальницького складу, стосовно якої
проводилося службове розслідування,
здійснюється у порядку, встановленому
Дисциплінарним статутом служби
цивільного захисту.

Враховуючи наведене та
встановлені судом обставини, суд
приходить до висновку, що службове
розслідування відповідачем проведено
поверхнево, а позивача притягнуто до
відповідальності у вигляді догани з
порушенням як норм Дисциплінарного
статуту, так і норм Порядку № 838 та
Положення № 593.

Окрім того, під час розгляду
адміністративної справи судом було
залучено до матеріалів справи
постанову Одеського апеляційного
адміністративного суду від 16 липня 2014
року по справі № 815/3074/14 за позовом
ОСОБА_3 до Державної служби України з
надзвичайних ситуацій, Голови
Державної служби України з
надзвичайних ситуацій Бочковського
Сергія Станіславовича, Директора
Департаменту персоналу Державної
служби України з надзвичайних ситуацій
Євсюкова Олександра Петровича, 3-тя
особа: т.в.о. начальника Головного
управління Державної служби України з
надзвичайних ситуацій в Одеській
області Кобелецький Віталій
Володимирович, якою були визнані
протиправними та скасовані накази
Державної служби з надзвичайних
ситуацій України № 212 від 31 травня 2014
року, яким покладено тимчасове
виконання обов'язків за посадою
начальника ГУ ДСНС України в Одеській
області на Кобелецького В.В. в період
хвороби позивача та № 214 від 14 травня 2014
року, яким позивача було усунуто від
виконання обов'язків за посадою на
строк, необхідний для проведення
службового розслідування ліквідації
пожежі 02.05.2014 року в будинку профспілок
та прийняття відповідного рішення (а.с.
84-91). Згідно Постанови Одеського
апеляційного адміністративного суду
від 16 липня 2014 року підстави для
проведення перевірки, призначене
наказом № 256 від 14.05.2014 р., згідно
Порядку проведення службового
розслідування стосовно порушення
особами рядового і начальницького
складу органів та підрозділів
цивільного захисту службової
дисципліни взагалі були відсутні, а
актом службового розслідування, не
встановлено в діях позивача порушень
закону та протиправних дій позивача.

З огляду на наведене, наказ
Державної служби України з
надзвичайних ситуацій № 267 від 11.06.2014
року "Про притягнення до
дисциплінарної відповідальності" не
відповідає вимогам чинного
законодавства та «Положенню про
порядок проходження служби цивільного
захисту особами рядового і
начальницького складу» затверджений
постановою КМУ від 11 липня 2013 року №593,
Закону України «Про Дисциплінарний
статут служби цивільного захисту»
затвердженого Законом України від 5
березня 2009 року N 1068-УІ, відтак
визнається судом протиправним та
таким, що підлягає скасуванню.

Що стосується позовних вимог про
визнання протиправним та скасування
наказу Державної служби України з
надзвичайних ситуацій № 350 від 18.07.2014
року "Про зарахування у розпорядження
ОСОБА_3" та поновлення ОСОБА_3 на посаді
начальника Головного управління ДСНС
України в Одеській області, суд вважає
їх обгрунтованими та такими, що
підлягають задоволеню з наступних
підстав.

Суд зазначає, що п. 79 Положення №
593 визначено вичерпний перелік підстав
для звільнення із займаної посади із
зарахуванням у розпорядження
керівника (начальника) відповідного
органу чи підрозділу цивільного
захисту, а саме у разі:

ліквідації (розформування,
реорганізації) органу чи підрозділу
цивільного захисту, а також у зв'язку із
скороченням штатів або проведенням
організаційно-штатних заходів, якщо до
кінця встановленого строку проведення
таких заходів не вирішено питання щодо
подальшого службового використання
вивільнених осіб рядового і
начальницького складу, - до двох
місяців;

коли посада, на яку планується
призначення особи начальницького
складу, належить до номенклатури посад
нижчої посадової особи - до двох
місяців;

застосування дисциплінарного
стягнення про звільнення особи
рядового і начальницького складу з
посади, якщо неможливо відразу
призначити її на нижчу посаду, - до двох
місяців;

направлення випускників навчальних
закладів цивільного захисту після
закінчення навчання для подальшого
проходження служби - до двох місяців;

коли стосовно особи рядового і
начальницького складу вжито
запобіжних заходів у кримінальній
справі у вигляді домашнього арешту або
взяття під варту - до скасування чи
зміни запобіжного заходу;

коли відсутні відомості про особу
рядового і начальницького складу понад
один місяць, - до її повернення на
службу або до дня набрання чинності
рішенням суду про визнання її безвісно
відсутньою чи оголошення померлою.

Враховуючи приписи Положення № 593
підстав для звільнення позивача із
займаної посади із зарахуванням у
розпорядження Голови Державної служби
України з надзвичайних ситуацій, саме у
зв'язку із закінченням строку
контракту у Державної служби України з
надзвичайних ситуацій були відсутні.

Суд зазначає, що під час розгляду
адміністративної справи та згідно
матеріалів справи, судом встановлено,
що єдиною підставою для звільнення
позивача із займаної посади було
закінчення строку контракту.

Необхідно зазначити, що порядок
продовження дії контракту про
проходження служби цивільного захисту,
спеціальними нормами права не
врегульовано, а Положення № 593 містить
лише загальні приписи щодо можливості
продовження контракту або укладення
нового, відтак суд дійшов висновку, що в
даному випадку необхідно застосувати
приписи ст. 39-1 Кодексу законів про
працю України, згідно якої передбачено
продовження дії строкового трудового
договору на невизначений строк, а саме:
якщо після закінчення строку трудового
договору трудові відносини фактично
тривають і жодна із сторін не вимагає
їх припинення, дія цього договору
вважається продовженою на
невизначений строк.

Під час розгляду справи
представником відповідача не
заперечувався той факт, що Листом від
12.06.2014 № 28-1/125 ДСНС України з метою
вивчення питання продовження строку
служби позивача за новим контрактом
його запрошено прибути до ДСНС України
для визначення стану здоров'я (а.с. 242).

13.06.2014 року Позивач прибув до
Центральної лікарсько-експертної
комісії ДСНС України, пройшов огляд, за
результатами якого 16.06.2014 була видана
довідка № 1114 про те, що Позивач
придатний для подальшого проходження
служби на займаній посаді (а.с. 264).

Листом від 13.06.2014 № 28-1/201 (а.с. 241) ДСНС
України повідомила Позивача про
необхідність прибути 16.06.2014 до
Інституту ДУСЦЗ для здачі заліків з
Теоретичної та фізичної підготовки
перед засіданням ВАК, а 17.06.2014 прибути
до апарату ДСНС України безпосередньо
на засідання ВАК. 16.06.2014 року позивач
прибув до Інституту ДУСЦЗ. 17.06.2014 року
позивач подав рапорт про те, що 16.06.2014 у
зв'язку з погіршенням стану здоров'я
він звернувся до спеціалізованої
медико-санітарної частини № 11 в м.
Києві, у зв'язку з чим ДСНС України
наказом від 17.06.2014 № 296 позивача було
звільнено від виконання службових
обов'язків у зв'язку з хворобою.
Тимчасове виконання обов'язків
покладено на начальника центру
забезпечення діяльності ГУ ДСНС
України в Одеській області
підполковника служби цивільного
захисту ОСОБА_4 На засіданні ВАК
підлягало до розгляду питання щодо
продовження Позивачем служби за новим
контрактом строком на 10 років. Згідно
витягу з протоколу № 6 засідання Вищої
атестаційної комісії ДСНС України від
17.06.2014 року позивач на засідання ВАК не
з'явився, надав рапорт про перебування
на лікарняному. За результатами
обговорення комісія вирішила: «Вважати
причину відсутності на засіданні ВАК
поважною. Розглянути питання щодо
проходження служби майором цивільного
захисту ОСОБА_3 після закінчення
лікування.». Відтак, фактично
відповідач мав намір укласти новий
контракт з позивачем та після спливу
трирічного строку дії контракту
позивача не було звільнено зі служби,
про що неодноразово наголошував
представник відповідачів, а лише з
посади. Відтак, враховуючи приписи ст.
39-1 Кодексу законів про працю України
трудові відносини між позивачем та
Державною службою України з
надзвичайних ситуацій фактично
тривали і жодна із сторін не вимагала
їх припинення, отже дія контракту від
29.06.2011 року за № 46/11 вважається
продовженою на невизначений строк.

Згідно пункту 78 Положення № 593 у
разі незаконного звільнення особи
рядового і начальницького складу або
переведення на іншу посаду такі особи
підлягають поновленню на посаді, яку
займали раніше, або призначенню на іншу
рівнозначну посаду.

Враховуючи що звільнення
позивача з посади відбулось з
порушенням норм чинного законодавства,
було передчасним та без урахування
всіх обставин, суд дійшов
обґрунтованого висновку, що наказ
Державної служби України з
надзвичайних ситуацій № 350 від 18.07.2014
року "Про зарахування у розпорядження
ОСОБА_3" є протиправним та підлягає
скасуванню, а позивач - ОСОБА_3
поновленю на посаді начальника
Головного управління ДСНС України в
Одеській області.

Що стосується позовних вимог про
зобов'язання Державної служби України
з надзвичайних ситуацій продовжити дію
контракту про проходження служби
цивільного захисту з позивачем на
новий термін, суд зазначає, що у
задоволені таких позовних вимог
необхідно відмовити оскільки питання
щодо укладання відповідного контракту
та його продовження є виключною
компетенцією Державної служби України
з надзвичайних ситуацій та її
керівника щодо прийняття такого
рішення.

Статтею 43 Конституції України кожному
гарантовано право на працю, що включає
можливість заробляти собі на життя
працею, яку він вільно обирає або на яку
він вільно погоджується. Держава
створює умови для повного здійснення
громадянами права на працю, гарантує
рівні можливості у виборі професії та
роду діяльності, реалізовує програми
професійно-технічного навчання,
підготовки і перепідготовки кадрів
відповідно до суспільних потреб. Кожен
має право на належні, безпечні і
здорові умови праці, на заробітну
плату, не нижчу від визначеної законом.

Громадянам гарантується захист від
незаконного звільнення.

Згідно ч.3 ст.2 КАС України у справах
щодо оскарження рішень, дій чи
бездіяльності суб'єктів владних
повноважень адміністративні суди
перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони:
на підставі, у межах повноважень та у
спосіб, що передбачені Конституцією та
законами України; обґрунтовано, тобто з
урахуванням усіх обставин, що мають
значення для прийняття рішення
(вчинення дії); безсторонньо
(неупереджено); добросовісно;
розсудливо; з дотриманням принципу
рівності перед законом, запобігаючи
несправедливій дискримінації.

З аналізу вказаної правової норми
випливає, що рішення, дії чи
бездіяльність суб'єкта владних
повноважень повинні бути прийняті чи
здійснені в межах компетенції
відповідного органу та у спосіб, що
передбачені Конституцією та законами
України, не порушувати інтересів
держави, прав та інтересів фізичних та
юридичних осіб, обґрунтовано, тобто з
урахуванням усіх обставин, що мають
значення для прийняття рішення
(вчинення дії), відповідати вимогам
діючого законодавства.

Встановлення невідповідності
діяльності суб'єкта владних
повноважень хоча б одному із
зазначених критеріїв для оцінювання
його рішень, дій та бездіяльності може
бути підставою для задоволення
адміністративного позову, однак лише
за умови, що встановлено порушення
прав, свобод та інтересів позивача.

Згідно з ч. 1 ст. 69 та ч. 1 ст. 70 КАС
України доказами в адміністративному
судочинстві є будь-які фактичні дані,
на підставі яких суд встановлює
наявність або відсутність обставин, що
обґрунтовують вимоги і заперечення
осіб, які беруть участь у справі, та
інші обставини, що мають значення для
правильного вирішення справи. Ці дані
встановлюються судом на підставі
пояснень сторін, третіх осіб та їхніх
представників, показань свідків,
письмових і речових доказів, висновків
експертів. Належними є докази, які
містять інформацію щодо предмету
доказування.

Відповідно до ст. 86 КАС України, суд
оцінює докази, які є у справі, за своїм
внутрішнім переконанням, що
ґрунтується на їх безпосередньому,
всебічному, повному та об'єктивному
дослідженні.

Частиною 1 ст.71 Кодексу
адміністративного судочинства України
передбачено, що кожна сторона повинна
довести ті обставини, на яких
ґрунтуються її вимоги та заперечення.

Відповідно до ч. 2 ст. 71 КАС України в
адміністративних справах про
протиправність рішень, дій чи
бездіяльності суб'єкта владних
повноважень обов'язок щодо доказування
правомірності свого рішення, дії чи
бездіяльності покладається на
відповідача, якщо він заперечує проти
адміністративного позову.

Згідно зі ст. 159 КАС України судове
рішення повинно бути законним і
обґрунтованим. Законним є рішення,
ухвалене судом відповідно до норм
матеріального права при дотриманні
норм процесуального права.
Обґрунтованим є рішення, ухвалене
судом на підставі повно і всебічно
з'ясованих обставин в адміністративній
справі, підтверджених тими доказами,
які були досліджені в судовому
засіданні.

З урахуванням зазначеного, суд дійшов
висновку, що приймаючи рішення про
звільнення позивача із займаної посади
та винесення наказів № 267 від 11.06.2014
року, № 350 від 18.07.2014 року Державна
служба України з надзвичайних ситуацій
діяла не у спосіб, що передбачений
Конституцією та законами України,
необґрунтовано, тобто без урахування
усіх обставин, що мають значення для
прийняття рішення, з порушенням права
позивача на працю, у зв'язку з чим
вимоги позивача в частині скасування
вищезазначених наказів та поновлені на
посаді є обґрунтованими та такими, що
підлягають задоволенню.

Відповідно до п.1 ч.1 ст. 256 КАС України
негайно виконуються постанови суду в
тому числі про поновлення на посаді у
відносинах публічної служби.
Враховуючи, що під час розгляду
адміністративної справи судом було
встановлено протиправність звільнення
позивача з посади та вирішено поновити
позивача на посаді, суд вважає
необхідним допустити до негайного
виконання постанови суду в частині
поновлення позивача на посаді.

На підставі ч. 3 ст. 160 Кодексу
адміністративного судочинства України
у судовому засіданні 28.07.2014 року
проголошено вступну та резолютивну
частини постанови.

Складення постанови у повному обсязі
відкладено, про що згідно вимог ч. 2 ст.
167 Кодексу адміністративного
судочинства України повідомлено після
проголошення вступної та резолютивної
частин постанови у судовому засіданні.

Керуючись ст.ст. 2, 7, 8, 9, 11, 159 - 163, 167, 254 КАС
України, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Адміністративний позов ОСОБА_3 до
Голови Державної служби України з
надзвичайних ситуацій - Бочковського
С.С., Державної служби України з
надзвичайних ситуацій, за участю
третьої особи на стороні відповідачів,
яка не заявляє самостійних вимог на
предмет спору - ОСОБА_4 про визнання
незаконними та скасування наказів № 267
від 11.06.2014 року, № 350 від 18.07.2014 року та
про поновлення на посаді і зобов'язання
продовжити дію контракту- задовольнити
частково.

Визнати протиправним та скасувати
наказ Державної служби України з
надзвичайних ситуацій № 267 від 11.06.2014
року "Про притягнення до
дисциплінарної відповідальності".

Визнати протиправним та скасувати
наказ Державної служби України з
надзвичайних ситуацій № 350 від 18.07.2014
року "Про зарахування у розпорядження
ОСОБА_3"

Поновити ОСОБА_3 на посаді начальника
Головного управління ДСНС України в
Одеській області.

В решті позовних вимог відмовити.

Допустити негайне виконання рішення в
частині поновлення ОСОБА_3 на посаді.

Постанова набирає законної сили у
відповідності зі статтею 254 КАС
України.

Повний текст постанови підписано
колегією суддів 01.08.2014 року.

Головуючий суддя
О.М. Тарасишина

Суддя
С.М. Корой

Суддя
Л.М. Токмілова

Визнати протиправним та скасувати
наказ Державної служби України з
надзвичайних ситуацій № 267 від 11.06.2014
року "Про притягнення до
дисциплінарної відповідальності".

Визнати протиправним та скасувати
наказ Державної служби України з
надзвичайних ситуацій № 350 від 18.07.2014
року "Про зарахування у розпорядження
ОСОБА_3"

Поновити ОСОБА_3 на посаді начальника
Головного управління ДСНС України в
Одеській області.

В решті позовних вимог відмовити.

Допустити негайне виконання рішення в
частині поновлення ОСОБА_3 на посаді.

01 серпня 2014 року