Справа № 826/6438/14
Суддя: Огурцов О.П.
Дата ухвалення: 2014-07-10 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД міста
Каменєва 8, корпус 1П О С Т А Н О В А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
10 липня 2014 року №
Окружний адміністративний суд міста
Києва у складі головуючого судді
розглянувши в порядку письмового
провадження адміністративну справу
за позовомТовариства з обмеженою
відповідальністю "Деланта"до Інспекції
державного архітектурно-будівельного
контролю у Київській
областіпровизнання дій
неправомірними, визнання
неправомірними та скасування припису
№С-2204/2 від 22.04.2014 та постанов
№3-2404/7-7/10-37/2404/08/04 від 24.04.2014 та
№3-2404/6-7/10-36/2404/08/04 від 24.04.2014
ОБСТАВИНИ СПРАВИ:
Товариство з обмеженою
відповідальністю "Деланта" звернулося
до Окружного адміністративного суду
міста Києва з адміністративним позовом
до Інспекції державного
архітектурно-будівельного контролю у
Київській області про визнання дій
неправомірними, визнання
неправомірними та скасування припису
№ С-2204/2 від 22.04.2014 та постанов
№3-2404/7-7/10-37/2404/08/04 від 24.04.2014 та
№3-2404/6-7/10-36/2404/08/04 від 24.04.2014.
Позовні вимоги обґрунтовані тим, що у
відповідача були відсутні правові
підстави для проведення перевірки
об'єкта: "Будівництво
багатоквартирного житлового будинку
за адресою: АДРЕСА_1" відповідно до
Порядку здійснення державного
архітектурно-будівельного контролю
затвердженого постановою Кабінету
Міністрів України № 553 від 23.05.2011,
оскільки відповідним порядком
визначено порядок проведення
перевірок об'єктів архітектури IV та V, а
об'єкт щодо якого було проведено
перевірку відноситься до ІІІ категорії
складності. Також позивач зазначив про
те, що ним не було отримано жодного
повідомлення про проведення перевірки.
Водночас позивач зазначив про те, що
виконавча документація ведеться у
встановленому законодавством порядку
та складена з дотримання усіх вимог та
стандартів, та не була надана підчас
перевірки оскільки перебувала в
головному офісі, а перевіряючи
зачекати на поки її буде доставлено
відмовились, проте вона була надана
після проведення перевірки та до
винесення оскаржуваних рішень.
Представник позивача підтримала
позовні вимоги та просила суд
задовольнити позов у повному обсязі.
Відповідач проти позовних вимог
заперечив, у судовому засіданні 03.06.2014
надав суду письмові заперечення на
адміністративний позов. Свої
заперечення на адміністративний позов
відповідач обґрунтовує тим, що за
результатами проведеної перевірки
встановлено, що позивачем, який є
генеральним підрядником на об'єкті
будівництва, виконавча документація
при виконанні будівельних робіт
ведеться з порушенням державних
будівельних норм, зокрема будівельні
роботи за вказаною адресою виконуються
без проекту виконання робіт, виконавча
документація не ведеться: відсутній
загальний журнал виконаних робіт,
відсутній журнал вхідного контролю
будівельних матеріалів та виробів, чим
порушено вимоги ДБН А.3.15.-2009
«Організація будівельного
Представник відповідача у судовому
засіданні заперечила проти позовних
вимог та просила суд відмовити у
задоволенні позову у повному обсязі.
У судовому засіданні 03.06.2014
представники сторін не заперечували
проти розгляду справи в порядку
письмового провадження та подали
заяву, в якій просили здійснити розгляд
справи в порядку письмового
провадження, за відсутності
представників сторін.
З урахуванням наведеного суд,
відповідно до частини четвертої статті
122 Кодексу адміністративного
судочинства України, заслухавши у
судовому засіданні представників
позивача та відповідача ухвалив
продовжити розгляд справи у письмовому
Підчас судового розгляду справи, суд,
22.04.2014 Інспекцією державного
архітектурно - будівельного контролю у
Київській області на підставі листів
гр. ОСОБА_1 (№7/10-4-2003/37 від 20.03.2014),
гр.ОСОБА_2 (M7/10-C-2003/36 від 20.03.2014), гр.
ОСОБА_3 (№7/10-Л-2003/36 від 20.03.2014) та
направлення 922.14/08/01 від 31.03.2014 проведена
позапланова перевірка дотримання
вимог законодавства у сфері
містобудівної діяльності, державних
будівельних норм, стандартів і правил
гр. ОСОБА_4 щодо об'єкта будівництва:
"Будівництво багатоквартирного
житлового будинку за адресою:
За результатами перевірки складено акт
перевірки дотримання вимог
законодавства у сфері містобудівної
діяльності, будівельних норм,
державних стандартів і правил від
22.04.2014, яким встановлено наступне:
"станом на 10.04.2014р., на земельній ділянці
за вищезазначеною адресою, яка
належить гр. ОСОБА_4 на підставі витягів
з державного реєстру речових прав на
нерухоме майно №10510575 від
09.10.2013р.(площею 0,1208га, цільове
призначення - для будівництва і
обслуговування багатоквартирного
житлового будинку) та №12199962 від 04.11.201
Зр, (площею 0,06га, цільове призначення -
для будівництва і обслуговування
житлового будинку, господарських
будівель і споруд), виконуються
будівельні роботи з будівництва
багатоквартирного житлового будинку, а
саме виконані будівельні роботи з
будівництва цокольного поверху, п'яти
поверхів та виконуються будівельні
роботи з будівництва шостого поверху
багатоповерхового житлового будинку.
На території будівельного майданчику
працює баштовий кран. Містобудівні
умови та обмеження забудови земельної
ділянки видані головою Крюківщинської
сільської ради від 28.01.2011р. Проектна
документація з будівництва
багатоквартирного житлового будинку
по АДРЕСА_1 розроблена ТОВ «Деланта».
ліцензія серії А В №591 70В головний
архітектор проекту Бут Наталія
Костянтинівна, кваліфікаційний
сертифікат серії - НОМЕР_1. Генеральний
підрядник ТОВ «Деланта».
Відповідальний за ведення будівельних
робіт Кватерчук Антон Анатолійович,
наказ №3/'2-к від 01.08.2013р. Інспекцією
зареєстрована декларація про початок
виконання будівельних робіт
складності об'єкті будівництва - 3
Під час перевірки достовірності даних
наведених у декларації від.29.05.2013р.
будівельних робіт встановлено, що
гр. ОСОБА_4 зазначила містобудівні
умови і обмеження №243/2012 від 17.12.2012р.
видані відділом містобудування та
архітектури Кисво-Святошинської
райдержадміністрації, а фактично
містобудівні умови видані головою
Крюківщииської сільської ради від
28.01.2011р. Крім того документації, а саме у
декларації зазначена загальна площа
7233,67 кв.м, а фактично за проектом 6405,32
кв.м, у декларації зазначена загальна
житлова площа 5195,76 кв.м. а фактично за
проектом 5546,98 кв.м, у декларації
зазначена площа цокольного поверху 665.45
кв.м, а фактично за проектом 654,3 кв.м, у
декларації зазначена площа забудови
952.95 квм. а фактично за проектом 813,95 кв.м,
у декларації зазначено 9 поверхів, а
фактично за проектом 9 поверхів з
цоколем та мансардою, у декларації
зазначено кількість квартир 126, а
фактично за проектом 116 (однокімнатні
за декларацією 106, а фактично за
проектом 68, двокімнатні за декларацією
16, а фактично за проектом 43, трикімнатні
за декларацією 2, а фактично за проектом
3), що є наведенням недостовірних даних,
чим порушено вимоги ч.8 cm. 36 Закону
України «Про регулювання
містобудівної діяльності».
Генеральним підрядником ТОВ «Деланта»
виконуються будівельні роботи з
будівництва багатоквартирного
житлового будинку за адресою: АДРЕСА_1
без проекту виконання робіт, виконавча
документація iw ведеться, а саме
відсутні загальний журнал робіт,
журнали по видам робіт, журнал вхідного
контролю будівельних матеріалів,
виробів та конструкцій, чим порушено
вимоги ДБН А.3.1-5-2009 «Організація
будівельного виробництва»."
Інспекцією державного
архітектурно-будівельного контролю у
Київській області складено протоколи
про правопорушення у сфері
містобудівної діяльності № 1-Л-З-2204/144
від 22.04.2014 та № 1-Л-З-2204/145 від 22.04.2014, та
винесено припис про усунення порушення
вимог законодавства у сфері
містобудівної діяльності, будівельних
норм, державних стандартів і правил від
22.04.2014, яким Товариство з обмеженою
відповідальністю "Деланта" зобов'язано
усунути допущені порушення у сфері
містобудівної діяльності до 30.07.2014
згідно вимог чинного законодавства.
24.04.2014 Інспекцією державного
архітектурно-будівельного контролю у
Київській області прийнято постанови
про накладення штрафу за
правопорушення у сфері містобудівної
діяльності, якими визнано Товариство з
обмеженою відповідальністю "Деланта"
винним у вчиненні правопорушення
№3-2404/7-7/10-37/2404/08/04 передбаченого пунктом
6 частини третьої статті 2 Закону
України "Про відповідальність за
правопорушення у сфері містобудівної
діяльності" та накладено штраф в сумі
передбаченого пунктом 8 частини
третьої статті 2 Закону України "Про
відповідальність за правопорушення у
сфері містобудівної діяльності" та
Товариство з обмеженою
відповідальністю "Деланта" не
погоджуючись з діями Інспекцією
державного архітектурно-будівельного
контролю у Київській області по
проведенню 22.04.2014 перевірки, та не
погоджуючись з приписом № С-2204/2 від
22.04.2014 та постановами №3-2404/7-7/10-37/2404/08/04
№3-2404/6-7/10-36/2404/08/04 від 24.04.2014 та вважаючи
їх такими, що підлягають скасуванню
звернулось з відповідним позовом до
суду.
Оцінивши докази, які є у справі, за
своїм внутрішнім переконанням, що
ґрунтується на їх безпосередньому,
всебічному, повному та об'єктивному
дослідженні, суд вважає позов таким, що
не підлягає задоволенню з наступних
Відповідно до статті 10 Закону України
"Про архітектурну діяльність" для
забезпечення під час забудови
територій, розміщення і будівництва
об'єктів архітектури додержання
суб'єктами архітектурної діяльності
затвердженої містобудівної та іншої
проектної документації, вимог вихідних
даних, а також з метою захисту державою
прав споживачів будівельної продукції
здійснюється в установленому
законодавством порядку державний
архітектурно-будівельний контроль та
архітектурно-будівельний контроль та
нагляд здійснює центральний орган
виконавчої влади, що реалізує державну
політику з питань державного
архітектурно-будівельного контролю
(далі - орган державного
архітектурно-будівельного контролю).
Згідно з частинами першою та другою
статті 41 Закону України "Про
регулювання містобудівної діяльності"
державний архітектурно-будівельний
контроль - сукупність заходів,
спрямованих на дотримання вимог
законодавства у сфері містобудівної
діяльності, будівельних норм,
державних стандартів і правил.
Державний архітектурно-будівельний
контроль здійснюється органами
державного архітектурно-будівельного
контролю в порядку, встановленому
Кабінетом Міністрів України.
Відповідно до пункту 1 Порядку
здійснення державного
архітектурно-будівельного контролю
затвердженого постановою Кабінету
Міністрів України № 553 від 23.05.2011
державний архітектурно-будівельний
контроль здійснюється
Держархбудінспекцією та її
територіальними органами (далі -
Пунктом 2 зазначеного порядку
встановлено, що державний
архітектурно-будівельний контроль
здійснюється, зокрема, за дотриманням
порядку здійснення авторського і
технічного нагляду, ведення загального
та (або) спеціальних журналів обліку
виконання робіт (далі - загальні та (або)
спеціальні журнали), виконавчої
документації, складення актів на
виконані будівельно-монтажні та
пусконалагоджувальні роботи..
Згідно з пунктом 7 Порядку здійснення
державного архітектурно-будівельного
контролю затвердженого постановою
Кабінету Міністрів України № 553 від
23.05.2011 позаплановою перевіркою
вважається перевірка, яка не
передбачена планом роботи інспекції.
Підставами для проведення
позапланової перевірки є, зокрема,
звернення фізичних чи юридичних осіб
про порушення суб'єктом містобудування
вимог містобудівного законодавства.
Під час проведення позапланової
перевірки посадова особа інспекції
зобов'язана пред'явити службове
посвідчення та направлення для
проведення позапланової перевірки.
Пунктом 9 зазначеного Порядку,
встановлено, що державний
архітектурно-будівельний контроль
здійснюється у присутності суб'єктів
містобудування або їх представників,
які будують або збудували об'єкт
Таким чином, територіальні органи
Держархбудінспекції здійснюють
державний архітектурно будівельний
контроль, зокрема, мають право
проводити позапланові перевірки у
випадку отримання від юридичних осіб
повідомлень, які свідчать про
порушення суб'єктом містобудування
вимог містобудівного законодавства.
При цьому під час проведення
позапланової перевірки посадова особа
інспекції зобов'язана пред'явити
службове посвідчення та направлення
для проведення позапланової перевірки.
Відповідно до направлення на
проведення перевірки № 922.14/08/01 від
22.04.2014 та акту від 22.04.2014 перевірку було
призначено на підставі звернень
громадян, а саме, листів гр. ОСОБА_1
(№7/10-4-2003/37 від 20.03.2014), гр.ОСОБА_2
(M7/10-C-2003/36 від 20.03.2014), гр. ОСОБА_3
(№7/10-Л-2003/36 від 20.03.2014)
Посилання позивача на той факт, що при
проведенні перевірки йому не було
пред'явлено направлення для проведення
позапланової перевірки не приймаються
судом до уваги з огляду на те, що в графі
акту "Зауваження щодо здійснення
перевірки", уповноваженою особою, яка
була присутня під час проведення
перевірки, не було зазначено про те, що
відповідачем було порушено порядок
проведення перевірки, зокрема, не було
пред'явлено направлення для проведення
позапланової перевірки.
Необґрунтованість посилань позивача
на те, що відповідач відповідно до
Порядку здійснення державного
архітектурно-будівельного контролю
затвердженого постановою Кабінету
Міністрів України № 553 від 23.05.2011
наділений повноваженнями проводити
архітектурно-будівельний контроль
лише на об'єктах IV і V категорії
зумовлюється тим, з аналізу змісту
пункту 1 зазначеного Порядку
вбачається, що посилання на об'єкти, що
відносяться до IV і V категорії
складності стосується лише
архітектурно-будівельного контролю за
ліцензійними умовами провадження
господарської діяльності, у той час, як
коло об'єктів щодо яких можуть
здійснюватись заходи спрямовані на
дотримання вимог законодавства у сфері
містобудівної діяльності, будівельних
норм, державних стандартів і правил є
обмежується певними критеріями.
Отже, у відповідача були наявні правові
підстави для проведення позапланової
перевірка дотримання вимог
законодавства у сфері містобудівної
діяльності, будівельних норм,
державних стандартів і правил щодо
об'єкта: "Будівництво
багатоквартирного житлового будинку
за адресою: АДРЕСА_1".
Відповідно до пункту 1 частини 1 статті
17 Кодексу адміністративного
судочинства України компетенція
адміністративних судів поширюється на
спори фізичних чи юридичних осіб із
суб'єктом владних повноважень щодо
оскарження його рішень
(нормативно-правових актів чи правових
актів індивідуальної дії), дій чи
За змістом цієї норми предмет
оскарження за правилами
адміністративного судочинства повинен
мати юридичне значення, тобто впливати
на коло прав, свобод, законних
інтересів чи обов'язків, а також
встановлені законом умови їх
Відповідно до частин першої та другої
статті 2 Кодексу адміністративного
судочинства України завданням
адміністративного судочинства є
захист прав, свобод та інтересів
фізичних осіб, прав та інтересів
юридичних осіб у сфері
публічно-правових відносин від
порушень з боку органів державної
влади, органів місцевого
самоврядування, їхніх посадових і
службових осіб, інших суб'єктів при
здійсненні ними владних управлінських
функцій на основі законодавства, в тому
числі на виконання делегованих
повноважень, шляхом справедливого,
неупередженого та своєчасного
розгляду адміністративних справ. До
адміністративних судів можуть бути
оскаржені будь-які рішення, дії чи
бездіяльність суб'єктів владних
повноважень, крім випадків, коли щодо
таких рішень, дій чи бездіяльності
Конституцією чи законами України
встановлено інший порядок судового
Пунктом 8 частини першої статті 3
Кодексу адміністративного судочинства
України, встановлено, що позивач -
особа, на захист прав, свобод та
інтересів якої подано
адміністративний позов до
адміністративного суду, а також суб'єкт
владних повноважень, на виконання
повноважень якого подана позовна заява
до адміністративного суду.
Частиною першою статті 6 Кодексу
адміністративного судочинства
України, встановлено, що кожна особа
має право в порядку, встановленому цим
Кодексом, звернутися до
адміністративного суду, якщо вважає, що
рішенням, дією чи бездіяльністю
суб'єкта владних повноважень порушені
її права, свободи або інтереси.

Таким чином до адміністративного суду
вправі звернутися кожна особа, яка
вважає, що її право чи охоронюваний
законом інтерес порушено чи
оспорюється, водночас відповідно до
зазначених норм право особи на
звернення до адміністративного суду
обумовлено суб'єктивним уявленням
особи про те, що її право чи законний
інтерес потребує захисту, однак
обов'язковою умовою здійснення такого
захисту судом є наявність відповідного
порушення права або законного інтересу
на момент звернення до суду.

При цьому неодмінною ознакою порушення
права особи є зміна стану її
суб'єктивних прав та обов'язків, тобто
припинення чи неможливість реалізації
її права та/або виникнення додаткового
обов'язку.

Отже, дії суб'єкта владних повноважень
є такими, що порушують права і свободи
особи в тому разі, якщо, по-перше, такі
дії вчинені владним суб'єктом поза
межами визначеної законом компетенції,
а по-друге, оспорюванні дії є юридично
значимими, тобто такими, що мають
безпосередній вплив на суб'єктивні
права та обов'язки особи шляхом
позбавлення можливості реалізувати
належне цій особі право або шляхом
покладення на цю особу будь-якого
обов'язку.

Діяльність уповноважених осіб
відповідача по проведенню перевірки
дотримання вимог законодавства у сфері
містобудівної діяльності, будівельних
норм, державних стандартів і правил є
лише службовою діяльністю таких осіб
на виконання своїх посадових
обов'язків із збирання доказової
інформації щодо дотримання суб'єктом
перевірки вимог законодавства у сфері
містобудівної діяльності, будівельних
норм, державних стандартів і правил, з
огляду на що не створює жодних правових
наслідків для суб'єкта господарювання
та не змінює стану його суб'єктивних
прав.

Отже, дії відповідача по проведенню
22.04.2014 перевірки на об'єкті:
"Будівництво багатоквартирного
житлового будинку за адресою:
АДРЕСА_1" не є юридично значеним для
позивача, оскільки не мають
безпосереднього впливу на суб'єктивні
права та обов'язки позивача шляхом
позбавлення його можливості
реалізувати належне йому право або
шляхом покладення на нього будь-якого
обов'язку, отже самі по собі не
породжують для позивача настання
будь-яких юридичних наслідків та не
впливає на його права та обов'язки.

З огляду на викладене суд дійшов
висновку про те, що оскільки дії
відповідача по проведенню 22.04.2014
перевірки на об'єкті: "Будівництво
багатоквартирного житлового будинку
за адресою: АДРЕСА_1" самі по собі не
породжують для позивача настання
будь-яких юридичних наслідків та не
впливають на його права та обов'язки, то
не виникає і передумови для здійснення
захисту права або законного інтересу,
шляхом визнання зазначених дій
неправомірними, а отже позовна вимога
щодо визнання вказаних дій відповідача
неправомірними є необґрунтованою та
не підлягає задоволенню.

Частинами першою та п'ятою статті 11
Закону України "Про будівельні норми"
встановлено, що застосування
будівельних норм або їх окремих
положень є обов'язковим для всіх
суб'єктів господарювання незалежно від
форми власності, які провадять
будівельну, містобудівну, архітектурну
діяльність та забезпечують
виготовлення продукції будівельного
призначення. Міжнародні, регіональні
та національні (державні) будівельні
норми, правила, стандарти інших держав
застосовуються в Україні відповідно до
міжнародних договорів України, згода
на обов'язковість яких надана
Верховною Радою України. Державний
контроль за дотриманням суб'єктами
господарювання державних будівельних
норм здійснює центральний орган
виконавчої влади, що реалізує державну
політику з питань державного
архітектурно-будівельного контролю.

Відповідно до пункту 1.17 ДБН А.3.1.5-2009
"Організація будівельного
виробництва", затверджених наказом
Міністерства регіонального розвитку
та будівництва України № 689 від 25.12.2009
на кожному об'єкті будівництва
належить: вести загальний журнал робіт
за формою згідно з додатком В,
спеціальні журнали з окремих видів
робіт, перелік яких встановлює
генпідрядник, виходячи з вимог
нормативних документів щодо ведення
виконавчої документації за формами,
зразки яких наведено в додатку Г,
журнал авторського нагляду відповідно
до ДБН А.2.2-4; складати акти на закриття
прихованих робіт за формою, наведеною у
додатку К, акти проміжного прийняття
відповідальних конструкцій за формою,
наведеною у додатку М; складати акти
індивідуального та комплексного
випробування устаткування, інженерних
систем, мереж і обладнання; оформляти
виконавчу документацію - комплект
робочих креслень із написами,
зробленими особами, відповідальними за
виконання будівельно-монтажних робіт,
про відповідність виконаних у натурі
робіт цим кресленням або змінам у них,
внесеним за погодженням із замовником
та проектувальником; вести облік
збирання та видалення відходів і
вторинної сировини; після завершення
будівництва об'єкта скласти його
архітектурно-технічний паспорт згідно
із Законом України "Про архітектурну
діяльність" та "Положенням про
архітектурно-технічний паспорт об'єкта
архітектури", паспорт технічного стану
будівлі (споруди) згідно із НПАОП 45.2-1.01,
енергетичний паспорт будинку згідно з
ДБН В.2.6-31.

Пунктом 1, 2 та 3 Вказівок щодо ведення
загального журналу робіт, які є
складовою додатку В до ДБН А.3.1.5-2009
"Організація будівельного
виробництва", затверджених наказом
Міністерства регіонального розвитку
та будівництва України № 689 від 25.12.2009
встановлено, що загальний журнал робіт
є основним первинним виробничим
документом, який відтворює
технологічну послідовність, строки,
якість і умови виконання
будівельно-монтажних робіт. Загальний
журнал робіт ведеться на будівництві
окремих або групи однотипних будівель,
споруд, які розміщені в межах одного
будівельного майданчика і
споруджуються одночасно. Загальний
журнал робіт веде особа, відповідальна
за будівництво будівлі або споруди
(виконавець робіт, старший виконавець
робіт) і заповнює його з першого дня
роботи на об'єкті особисто або доручає
керівникам змін. Спеціалізовані
будівельно-монтажні організації
ведуть спеціалізовані журнали робіт,
що знаходяться у відповідальних осіб,
які виконують ці роботи. Після
закінчення робіт спеціальний журнал
передається генеральній будівельній
організації.

Отже, на кожному об'єкті будівництва
належить: вести загальний журнал робіт
за формою згідно з додатком В,
спеціальні журнали з окремих видів
робіт, які ведуться безпосередньо на
виробництві відповідальними особами
(особою відповідальною за будівництво,
керівником зміни, відповідальними
особами, які виконують відповідні
роботи.).

Позивачем факт відсутності на об'єкті
будівництва щодо якого відповідачем
було проведено перевірку, а саме:
"Будівництво багатоквартирного
житлового будинку за адресою: АДРЕСА_1"
загального журналу робіт та
спеціальних журналів з окремих видів
робіт не заперечується.

Таким чином, позивачем будівельні
роботи на вказаному об'єкті та ведення
виконавчої документації здійснювалось
з порушенням ДБН А.3.1.5-2009 "Організація
будівельного виробництва",
затверджених наказом Міністерства
регіонального розвитку та будівництва
України № 689 від 25.12.2009, які є
обов'язковим для всіх суб'єктів
господарювання незалежно від форми
власності, які провадять будівельну
діяльність.

Пунктами 16 та 17 Порядку здійснення
державного архітектурно-будівельного
контролю затвердженого постановою
Кабінету Міністрів України № 553 від
23.05.2011 встановлено, що за результатами
державного архітектурно-будівельного
контролю посадовою особою інспекції
складається акт перевірки відповідно
до вимог, установлених цим Порядком. У
разі виявлення порушень вимог
законодавства у сфері містобудівної
діяльності, крім акта перевірки,
складається протокол разом з приписом
усунення порушення вимог
законодавства у сфері містобудівної
діяльності, будівельних норм,
державних стандартів і правил або
приписом про зупинення підготовчих та
будівельних робіт, які виконуються без
повідомлення, реєстрації декларації
про початок їх виконання або дозволу на
виконання будівельних робіт (далі -
припис).

Згідно з пунктом 19 зазначеного Порядку,
встановлено, що припис складається у
двох примірниках. Один примірник
припису залишається в інспекції, а
інший надається суб'єкту
містобудування, щодо якого
здійснюється державний
архітектурно-будівельний контроль.
Припис підписується посадовою особою
інспекції, яка провела перевірку.

Відповідно до пунктів 20 та 21 Порядку
здійснення державного
архітектурно-будівельного контролю
затвердженого постановою Кабінету
Міністрів України № 553 від 23.05.2011
протокол протягом трьох днів після
його складення та всі матеріали
перевірки подаються керівникові
відповідної інспекції або його
заступникові для винесення постанови
про накладення штрафу, передбаченої
законодавством України. Якщо суб'єкт
містобудування, щодо якого
здійснюється державний
архітектурно-будівельний контроль, не
погоджується з актом перевірки, він
підписує його із зауваженнями, які є
невід'ємною частиною такого акта. У
разі відмови суб'єкта містобудування,
щодо якого здійснюється державний
архітектурно-будівельний контроль,
підписати акт перевірки та припису,
посадова особа інспекції робить у акті
відповідний запис. У разі відмови
суб'єкта містобудування, щодо якого
здійснюється державний
архітектурно-будівельний контроль, від
отримання акта та припису, вони
надсилаються йому рекомендованим
листом з повідомленням.

Пунктом 22 зазначеного Порядку
встановлено, що постанова про
накладення штрафу складається у трьох
примірниках. Перший примірник
постанови у триденний строк після її
прийняття вручається під розписку
суб'єкту містобудування (керівнику або
уповноваженому представнику суб'єкта
містобудування) або надсилається
рекомендованим листом з повідомленням,
про що робиться запис у справі. Два
примірники залишаються в інспекції,
яка наклала штраф.

Таким чином, у разі виявлення за
результатами державного
архітектурно-будівельного контролю
порушень вимог законодавства у сфері
містобудівної діяльності, крім акта
перевірки, складається припис про
усунення порушення вимог
законодавства у сфері містобудівної
діяльності, будівельних норм,
державних стандартів і правил та
протокол на підставі якого приймається
постанова. При цьому у разі відмови
суб'єкта містобудування, щодо якого
здійснюється державний
архітектурно-будівельний контроль, від
отримання акта та припису, вони
надсилаються йому рекомендованим
листом з повідомленням.

З огляду на зазначене, враховуючи те, що
за результатами державного
архітектурно-будівельного контролю
відповідно до акта від 22.04.2014 було
встановлено порушення позивачем вимог
ДБН А.3.1.5-2009 "Організація будівельного
виробництва" у відповідача були наявні
правові підстави для складання припису
від № С-2204/2 від 22.04.2014.

Згідно з пунктом 20 Порядку здійснення
державного архітектурно-будівельного
контролю затвердженого постановою
Кабінету Міністрів України № 553
протокол протягом трьох днів після
його складення та всі матеріали
перевірки подаються керівникові
відповідної інспекції або його
заступникові для винесення постанови
про накладення штрафу, передбаченої
законодавством України.

Згідно з пунктом 22 Порядку накладення
штрафів за правопорушення у сфері
містобудівної діяльності
затвердженого постановою Кабінету
Міністрів України № 244 від 06.04.1995 за
результатами розгляду справи посадова
особа інспекції, до повноважень якої
належить розгляд справ, приймає одну з
таких постанов: постанову про
накладення штрафу за правопорушення у
сфері містобудівної діяльності (далі -
постанова про накладення штрафу);
постанову про закриття справи щодо
накладення штрафу за правопорушення у
сфері містобудівної діяльності (далі -
постанова про закриття справи).

Пунктами 6 та 8 частини третьої статті 2
Закону України "Про відповідальність
за правопорушення у сфері
містобудівної діяльності" встановлено,
що суб'єкти містобудування, які
виконують будівельні роботи, несуть
відповідальність у вигляді штрафу за
такі правопорушення: ведення
виконавчої документації з порушенням
будівельних норм, державних стандартів
і правил - у розмірі вісімнадцяти
мінімальних заробітних плат; виконання
будівельних робіт з порушенням вимог
будівельних норм, державних стандартів
і правил або затверджених проектних
рішень - у розмірі сорока п'яти
мінімальних заробітних плат.

Таким чином, встановлено, що суб'єкти
містобудування, які виконують
будівельні роботи, несуть
відповідальність у вигляді штрафу у
розмірі вісімнадцяти мінімальних
заробітних плат за ведення виконавчої
документації з порушенням будівельних
норм, державних стандартів і правил та
у розмірі сорока п'яти мінімальних
заробітних плат за виконання
будівельних робіт з порушенням вимог
будівельних норм, державних стандартів
і правил або затверджених проектних
рішень, про що виноситься відповідна
постанова.

Відповідно до частин першої статті 71
Кодексу адміністративного судочинства
України, кожна сторона повинна довести
ті обставини, на яких ґрунтуються її
вимоги та заперечення, крім випадків,
встановлених статтею 72 цього Кодексу.

З огляду на викладене, керуючись
вимогами статей 69-71, 94, 160-165, 167 Кодексу
адміністративного судочинства
України, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

У задоволенні адміністративного
позову - відмовити.

Відповідно до статті 254 Кодексу
адміністративного судочинства України
постанова суду першої інстанції, якщо
інше не встановлено цим Кодексом,
набирає законної сили після закінчення
строку для її апеляційного оскарження.
У разі апеляційного оскарження
постанова, якщо її не скасовано,
набирає законної сили після повернення
апеляційної скарги, відмови у
відкритті апеляційного провадження
або набрання законної сили рішенням за
наслідками апеляційного провадження.

Постанова може бути оскаржена до суду
апеляційної інстанції протягом десяти
днів за правилами, встановленими
статтями 185-187 Кодексу
адміністративного судочинства
України. Апеляційна скарга подається
до адміністративного суду апеляційної
інстанції через суд першої інстанції,
який ухвалив оскаржуване судове
рішення. Копія апеляційної скарги
одночасно надсилається особою, яка її
подає, до суду апеляційної інстанції.
Апеляційна скарга на постанову суду
першої інстанції подається протягом
десяти днів з дня її проголошення. У
разі застосування судом частини
третьої статті 160 цього Кодексу, а також
прийняття постанови у письмовому
провадженні апеляційна скарга
подається протягом десяти днів з дня
отримання копії постанови.

Суддя
О.П.
Огурцов