Справа № К/9991/5543/11-С
Суддя: Черпіцька Л.Т.
Дата ухвалення: 2014-07-15 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ВИЩИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД УКРАЇНИ
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

"15" липня 2014 р. м. Київ
К/9991/5543/11

Колегія суддів Вищого
адміністративного суду України у
складі:

Головуючого судді - Черпіцької
Л.Т.Суддів -Розваляєвої Т.С. Маслія
В.І.при секретарі -Кошелєв С.В.за участю
представника:ДК "Укртрансгаз" -
Суворова Л.В. Міністерства економіки
України - Вакулич В.В. розглянувши у
відкритому судовому засіданні
адміністративну справуза касаційною
скаргоюМіністерства економіки України
напостанову Окружного
адміністративного суду міста Києва від
03.02.2010р. та ухвалу Київського
апеляційного адміністративного суду
від 11.01.2011р.у справі№ 2а-14073/09/2670за
позовомДочірньої компанії
"Укртрансгаз" Національної акціонерної
компанії "Нафтогаз
України"доМіністерства економіки
Українипроскасування рішення

ВСТАНОВИЛА:

Дочірня компанія "Укртрансгаз"
Національної акціонерної компанії
"Нафтогаз України" звернулась з позовом
до Міністерства економіки України про
скасування рішень № 01/36-349рш від
21.12.2007р., № 01/36-1516рш від
21.12.2007р. та № 01/36-348рш від 21.12.2007р.

Позовні вимоги обґрунтовані тим, що
оскаржувані рішення прийняті з
порушенням Закону України «Про
закупівлю товарів, робіт і послуг за
державні кошти».

Постановою Окружного
адміністративного суду міста Києва
від 03.02.2010р., залишеною без змін
ухвалою Київського апеляційного
адміністративного суду від 11.01.2011р.,
позовні вимоги задоволено повністю.
Скасовані рішення Міжвідомчої комісії
з питань державних закупівель
№ 01/36-349рш від 21.12.2007р., № 01/36-1516рш від
21.12.2007р., № 01/36-348рш від
21.12.2007р.

Не погоджуючись з рішеннями суду
першої та апеляційної інстанцій
Міністерство економіки України
звернулось з касаційною скаргою, у
якій, посилаючись на порушення норм
матеріального та процесуального права,
просить їх скасувати та прийняти нове
рішення про відмову в задоволенні
позовних вимог.

Заслухавши суддю-доповідача, пояснення
представників сторін, перевіривши
матеріали справи, обговоривши доводи
касаційної скарги та заперечень на
касаційну скаргу, колегія суддів
дійшла висновку, що касаційна скарга
підлягає задоволенню з огляду на
наступне.

Як встановлено судами попередніх
інстанцій, оскаржуваними рішеннями
Міжвідомчої комісії з питань державних
закупівель № 01/36-349рш від 21.12.2007р., №
01/36-1516рш від 21.12.2007р., № 01/36-348рш від
21.12.2007р. відмовлено позивачу в
здійсненні процедури закупівлі.

Дані рішення мотивовані тим, що
відповідач, в порушення вимог
ст.ст. 41,17 Закону України «Про закупівлю
товарів, робіт і послуг за державні
кошти» (далі - Закон) не оприлюднив звіт
про проведення вказаної процедури
закупівлі, що є підставою відповідно до
ч.1 ст.28 цього Закону для прийняття
рішення про відміну процедури
закупівлі, проведеної позивачем.

Суди попередніх інстанції
задовольняючи позовні вимоги виходили
з того, що з оскаржуваного рішення не
вбачається порушення позивачем вимог
ст.ст. 4-1, 17 Закону, оскільки наявні в
матеріалах справи докази, надані
позивачем свідчать, що для виконання
вимог Закону, ним вчинені усі залежні
від нього дії, зокрема укладено договір
№ 116-373 від 31.05.2006 року з власником
інформаційної системи в мережі
Інтернет ТОВ «Європейське
консалтингове агентство», яким і було
затримано публікацію в Інтернеті
відомостей передбачених Законом.

Однак колегія суддів не погоджується з
такими висновками судів попередніх
інстанцій, враховуючи таке.

Відповідно до ч.1 ст. 41 Закону України
«Про закупівлю товарів, робіт і послуг
за державні кошти» (чинного у 2007 році) з
метою запобігання проявам корупції та
формування ефективного конкурентного
середовища у сфері закупівель замовник
зобов'язаний забезпечити прозорість
здійснення державних закупівель
шляхом оприлюднення необхідної
інформації, передбаченої цим Законом
щодо закупівлі товарів, робіт і послуг
за державні кошти за допомогою
інформаційних систем у мережі
Інтернет, а саме розмістити: - річні
плани державних закупівель; -
оголошення про заплановану закупівлю
чи про проведення попередньої
кваліфікації; - протокол розкриття
тендерних (цінових) пропозицій; - акцепт
тендерної пропозиції та повідомлення
про результати торгів; - запит щодо
цінових пропозицій (котирувань); - звіт
про результати здійснення процедури
закупівлі, включаючи всі додатки до
нього; - оголошення про
результати проведеної процедури
закупівлі; - інформацію, що стосується
розгляду скарги, у разі її надходження
(інформацію про отримання скарги,
рішення щодо розгляду скарги).

Інформація щодо державних закупівель,
передбачена цим Законом, розміщується
послідовно принаймні в одній з
інформаційних систем у мережі Інтернет
згідно з власним регламентом та в
порядку, передбаченому інформаційними
системами. При цьому в обраній
замовником інформаційній системі у
мережі Інтернет мають бути розміщені
всі без винятку документи щодо
державних закупівель, передбачені цією
статтею.

Згідно з ч.2 ст. 17 Закону Звіт про
результати процедури закупівлі (крім
інформації, що містить державну
таємницю) протягом 10 календарних днів з
дати його затвердження оприлюднюється
замовником в інформаційній системі у
мережі Інтернет.

Частиною першою ст. 28 Закону
передбачено, що торги відміняються у
разі, якщо, зокрема, замовник порушив
вимоги цього Закону щодо оприлюднення
інформації.

Таким чином, невчасна публікація ТОВ
«Європейське консалтингове агентство»
в мережі Інтернеті відомостей
передбачених Законом для обов'язкової
публікації не звільняє позивача від
обов'язку щодо дотримання вимог
законодавства.

Крім того, колегія суддів вважає за
необхідне зазначити, що як вбачається з
п.2 оскаржуваних рішень (№ 01/36-349рш від
21.12.2007р., № 01/36-1516рш від 21.12.2007р., №
01/36-348рш від 21.12.2007р.), Міжвідомча комісія
з питань державних закупівель
вирішила, що в разі надання замовниками
протягом 5 робочих днів з моменту
прийняття рішення Комісії про відміну
торгів підтвердження опублікування
оголошення про результати проведення
процедури закупівлі, Комісія відкликає
рішення щодо відміни торгів.

Отже, навіть після прийняття
оскаржуваного Рішення позивач мав
можливість усунути виявлені порушення
шляхом подання підтвердження
опублікування оголошення про
результати проведення процедури
закупівлі, що в свою чергу мало б
наслідком відкликання Комісією
рішення щодо відміни торгів. Однак
даним правом позивач не скористався.

Колегія суддів вважає необґрунтованим
посилання судів попередніх інстанцій
на лист Міністерства економіки та з
питань європейської інтеграції
України № 55-36/645 від 31.03.2005р., оскільки
останній лише роз'яснює окремі
положення Закону України "Про
закупівлю товарів, робіт і послуг за
державні кошти" і не може змінювати
положення зазначеного Закону.

За таких обставин, висновок судів
попередніх інстанцій щодо наявності
підстав для задоволення позову є
помилковим.

Щодо посилання скаржника в касаційній
скарзі на те, що Міністерство економіки
України не є правонаступником
Міжвідомчої комісії з питань державних
закупівель та є неналежним
відповідачем у справі, колегія суддів
зазначає наступне.

На час прийняття оскаржуваного рішення
правові та економічні засади
здійснення процедур закупівель
товарів, робіт і послуг за рахунок
державних коштів регулювалися Законом
України "Про закупівлю товарів, робіт і
послуг за державні кошти" (далі - Закон).

Відповідно до ч. 1 ст. 33 Закону з метою
забезпечення прозорості та
відкритості державних закупівель при
Рахунковій палаті діє Міжвідомча
комісія з питань державних закупівель
(далі - Комісія). До складу Комісії
входять по одному представнику від
Рахункової палати, Державної
контрольно-ревізійної служби України,
Державного казначейства України,
Антимонопольного комітету України,
Міністерства економіки України, три
представники, які відповідають за
регулювання ринку державних
закупівель, від профільного Комітету
Верховної Ради України, до предмета
відання якого належать питання
регулювання ринку державних
закупівель, та три представники від
Тендерної палати України.

За змістом ст. 28 Закону до компетенції
комісії відноситься, зокрема,
прийняття рішення про відміну торгів.

Законом України від 20.03.2008р. № 150-VI
визнано таким, що втратив чинність,
Закон України "Про закупівлю товарів,
робіт і послуг за державні кошти".

Цим же Законом Кабінету Міністрів
України доручено затвердити Тимчасове
положення про закупівлю товарів, робіт
і послуг за державні кошти на основі
тексту Закону України "Про закупівлю
товарів, робіт і послуг за державні
кошти" в редакції, що діяла станом на 17
листопада 2004 року, за виключенням його
положень, які суперечать вимогам СОТ.

Відповідне положення затверджено
постановою Кабінету Міністрів України
від 28 березня 2008 року № 274.

Постановою Кабінету Міністрів України
від 28 березня 2008 року № 274 установлено,
що: процедури закупівлі товарів, робіт
і послуг за державні кошти (далі -
закупівля), розпочаті до набрання
чинності Законом України "Про визнання
таким, що втратив чинність, Закону
України "Про закупівлю товарів, робіт і
послуг за державні кошти", завершуються
відповідно до Тимчасового положення
про закупівлю товарів, робіт і послуг
за державні кошти (далі - Тимчасове
положення).

Положенням не передбачено існування
такого органу як Міжвідомча комісія з
питань державних закупівель.

Пунктом 2 зазначеної Постанови КМ
України від 28 березня 2008 року №
274 покладено на Міністерство економіки
функції спеціально уповноваженого
центрального органу виконавчої влади з
питань координації закупівель товарів,
робіт і послуг за державні кошти.

Разом із тим, згідно з п. 8 Тимчасового
положення функції спеціально
уповноваженого центрального органу
виконавчої влади з питань координації
закупівель товарів, робіт і послуг за
державні кошти покладено на
Міністерство економіки України.

Відповідно до п. 10 Тимчасового
положення уповноважений орган має
право вимагати подання замовниками
звіту про результати здійснення
процедури закупівлі та виконання
укладених договорів, установлювати
строки подання замовниками інформації
про закупівлі, що плануються, укладені
договори про закупівлі та їх виконання,
а також у разі виявлення порушень
установленого порядку здійснення
процедур закупівель вживати заходів
відповідно до Тимчасового положення.

На час звернення до суду з позовом про
скасування рішення від 20 грудня 2007 року
№ 01/35-51 Міжвідомча комісія з питань
державних закупівель втратила статус
суб'єкта спірних відносин.

Разом із тим, відповідно до статті 55 КАС
України в разі вибуття або заміни
сторони чи третьої особи у відносинах,
щодо яких виник спір, суд допускає на
будь-якій стадії адміністративного
процесу заміну відповідної сторони чи
третьої особи правонаступником.

При визначенні процесуального
правонаступництва слід виходити з
того, хто є правонаступником у спірних
правовідносинах, та враховувати, що
якщо під час розгляду адміністративної
справи буде встановлено, що орган
державної влади, орган місцевого
самоврядування, рішення, дії чи
бездіяльність яких оскаржуються,
припинили свою діяльність, то в такому
випадку суду необхідно залучити до
участі у справі їх правонаступників. У
випадку ж відсутності
правонаступників суду необхідно
залучити до участі у справі орган, до
компетенції якого належить вирішення
питання про усунення порушень прав,
свобод чи інтересів позивача.

Виходячи з положень статей 55, 56
Конституції України, у будь-якому разі
в названих вище випадках спірні
правовідносини допускають
правонаступництво, а тому відмова у
відкритті, закриття провадження або
відмова в задоволенні позову у такій
справі з підстав ліквідації
(припинення діяльності, позбавлення
частини повноважень, звільнення з
посади, скорочення посади) суб'єкта
владних повноважень є неприпустимими.

Враховуючи викладене, Міністерство
економіки України є належними
відповідачем у справі, оскільки
відповідно до Тимчасового положення до
його компетенції відноситься питання
поновлення порушених прав у спірних
правовідносинах. При цьому суд
касаційної інстанції зазначає, що
рішення суду апеляційної інстанції про
відмову в задоволенні позову лише з
підстав відсутності правонаступника у
спірних відносинах є незаконним.

Відповідно до ч.2 ст. 220 КАС України суд
касаційної інстанції переглядає
судові рішення судів першої та
апеляційної інстанцій у межах
касаційної скарги, але при цьому може
встановлювати порушення норм
матеріального чи процесуального права,
на які не було посилання в касаційній
скарзі.

Таким чином, оскільки обставини справи
встановлені з достатньою повнотою, але
судові рішення ухвалені з порушенням
норм матеріального та процесуального
права, вони підлягають скасуванню з
ухваленням нового рішення.

Керуючись статтями 220, 221, 223, 229, 230, 232
Кодексу адміністративного судочинства
України, колегія суддів -

ПОСТАНОВИЛА:

Касаційну скаргу Міністерства
економіки України задовольнити.

Постанову Окружного адміністративного
суду міста Києва від 03.02.2010р. та ухвалу
Київського апеляційного
адміністративного суду від 11.01.2011р.
скасувати, та ухвалити у справі нове
рішення.

В позові Дочірньої компанії
"Укртрансгаз" Національної акціонерної
компанії "Нафтогаз України" до
Міністерства економіки України про
скасування рішень - відмовити.

Постанова набирає законної сили з
моменту проголошення та може бути
переглянута в порядку ст.ст. 235-2391
Кодексу адміністративного судочинства
України.