Справа № 813/5140/13-а
Суддя: Ланкевич Андрій Зіновійович
Дата ухвалення: 2014-07-16 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ЛЬВІВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
№ 813/5140/13-а
Львівський окружний адміністративний
суд,
головуючого-судді
секретар судового засідання
за участі представників
розглянувши у відкритому судовому
засіданні в м.Львові адміністративну
справу за позовом ОСОБА_4 до Інспекції
державного архітектурно-будівельного
контролю у Львівській області, за
участі третіх осіб Галицької районної
адміністрації Львівської міської ради,
ОСОБА_5, ОСОБА_6 про визнання
протиправними та скасування
реєстрації декларацій, -
Позивач звернувся з позовом, в якому з
врахуванням уточнених позовних вимог,
просить визнати протиправними та
скасувати реєстрації декларацій про
початок виконання будівельних робіт в
зареєстровану відповідачем 04.07.2011 року
та про готовність об'єкта (будівництва
зареєстровану відповідачем 30.12.2011 року.
Посилається на те, що зареєструвавши
Декларацію від 04.07.2011 року
будівельних робіт в будинку АДРЕСА_4,
відповідач своїми діями надав дозвіл
на проведення незаконної
реконструкції (перебудови) пам'ятки
архітектури, що становить загрозу її
втрати та нанесення значної шкоди
державі. Позивач вважає, що
реконструкція житлового будинку по
АДРЕСА_4 з надбудовою здійснена
всупереч чинного законодавства та
порушує її права як власника квартири
АДРЕСА_1, який знаходиться поруч з
будинком АДРЕСА_4, оскільки в її
помешкання перестало попадати світло.
Крім того, на думку позивача,
реконструкцію проведено самочинно, без
належно погодженої проектної
документації з порушенням державних
будівельних норм та санітарних норм.
Також, реєструючи декларацію від 30.12.2011
об'єкта до експлуатації, відповідач
проігнорував положення ст.39 Закону
України «Про регулювання
містобудівної діяльності» згідно якої
прийняття в експлуатацію закінчених
будівництвом об'єктів, що належать до ІV
і V категорій складності здійснюється
на підставі акта готовності об'єкта до
експлуатації шляхом видачі
інспекціями державного
архітектурно-будівельного контролю
відповідного сертифіката.
Зареєструвавши декларацію про
готовність об'єкта до експлуатації,
відповідач надав згоду на експлуатацію
незаконно перебудованого будинку
АДРЕСА_4. В зв'язку з цим позивач вважає,
що у вищевказані декларації про
початок виконання будівельних робіт та
про готовність об'єкта до
експлуатації, що зареєстровані
відповідачем, внесена недостовірна та
неповна інформація, тому їх реєстрація
підлягає скасуванню.
В судовому засіданні представник
позивача, позовні вимоги підтримав
повністю, з підстав викладених в
обґрунтуваннях позовної заяви, а тому
просить позов задоволити.
Відповідачем подано письмове
заперечення проти позову, в якому він
просить в позові відмовити,
посилається на те, що відповідно до ст.39
Закону України «Про регулювання
містобудівної діяльності» Інспекції
ДАБК відмовляють у реєстрації
декларації про готовність об'єкта до
експлуатації, якщо така декларація
подана чи оформлена з порушенням
встановлених вимог. При цьому,
Інспекція перевіряє повноту даних,
тобто факт заповнення необхідних
пунктів декларації, а не достовірність
(правдивість) даних, вказаних у
декларації, і у разі заповнення усіх
необхідних пунктів Інспекція ДАБК
зобов'язана зареєструвати таку
декларацію. Відповідач вказує, що
замовник зазначив усі необхідні дані в
оскаржуваній декларації відповідно до
вимог чинного законодавства, а отже, у
нього були відсутні підстави для
відмови у реєстрації такої декларації.
А тому вважає, що позовні вимоги
позивача є безпідставними та
Від представників третіх осіб, ОСОБА_6
та ОСОБА_5, надійшли письмові
заперечення проти позову, в яких вони
вважають, що в позові слід відмовити,
посилаються на те, що будинок АДРЕСА_4
був визнаний аварійним і загрожував
обвалом, а тому з метою збереження
об'єкта вони змушені були самовільно
розпочати роботи з його реконструкції.
В подальшому у встановленому
законодавством порядку було погоджено
самовільно розпочату реконструкцію,
розроблено та погоджено проектну
документацію, а відтак, у декларації
про початок виконання будівельних
робіт та про готовність об'єкта до
експлуатації внесені повні та
достовірні дані. Тому у відповідача
були відсутні підстави для відмови у
реєстрації декларацій. Вказує, що
проведена реконструкція з надбудовою
жодним чином не впливає на нормативне
забезпечення тривалості інсоляції
квартири, у якій проживає позивач.
Вважає, що жодні права позивача, в тому
числі, у сфері публічно-правових
відносин не порушені у зв'язку із
реєстрацією відповідачем вищевказаних
В судовому засіданні представники
третіх осіб, ОСОБА_6 та ОСОБА_5, вважають,
що в позові слід відмовити, оскільки
він є безпідставним та посилаються на
підстави, викладені в письмових
запереченнях на позовну заяву.
Третя особа Галицька районна
адміністрація Львівської міської ради
явку свого уповноваженого
представника не забезпечила, хоча
належним чином була повідомлена про
дату і час судового засідання, про
причини неявки не повідомила,
клопотань про відкладення не
надходило, а тому суд прийшов до
висновку про можливість розгляду
справи за її відсутності.
Заслухавши пояснення представників
позивача, третіх осіб ОСОБА_6 та ОСОБА_5,
дослідивши подані документи, всебічно
і повно з'ясувавши всі фактичні
обставини справи на яких ґрунтуються
позовні вимоги, об'єктивно оцінивши
докази, які мають юридичне значення для
розгляду справи і вирішення спору по
суті, суд встановив наступні обставини
справи та надав їм правову оцінку.
04 липня 2011 року Інспекцією державного
архітектурно-будівельного контролю у
Львівській області було зареєстровано
виконання будівельних робіт по
завершенню самовільно розпочатого
перепланування приміщень квартир
житлового будинку з влаштуванням
мезоніну і мансардних приміщень та
пристосуванням приміщень першого
поверху та підвалу на АДРЕСА_4 і
квартири АДРЕСА_5 під кафе та
влаштуванням дахової паливної, що
належить до ІІІ категорії складності.
30 грудня 2011 року Інспекцією державного
архітектурно-будівельного контролю у
зареєстровано Декларацію про
готовність об'єкта до експлуатації -
реставрація з переплануванням квартир
житлового будинку з влаштуванням
мезоніну і мансардних приміщень та
пристосуванням приміщень першого
поверху та підвалу на АДРЕСА_4 і
квартири АДРЕСА_5 під кафе з
розміщенням дахової паливної, що
належить до ІІІ категорії складності.
Відповідно до ст.71 Кодексу
адміністративного судочинства
України, кожна сторона повинна довести
ті обставини, на яких ґрунтуються її
вимоги та заперечення, крім випадків,
встановлених статтею 72 цього Кодексу. В
адміністративних справах про
протиправність рішень, дій чи
бездіяльності суб'єкта владних
повноважень обов'язок щодо доказування
правомірності свого рішення, дії чи
бездіяльності покладається на
відповідача, якщо він заперечує проти
адміністративного позову.
Що стосується віднесення об'єкта
будівництва до відповідної категорії
складності, суд зазначає наступне.
Будинок АДРЕСА_4 включений постановою
Ради Міністрів Української РСР від
06.09.1979 року №442 до списку пам'яток
архітектури Української РСР, що
перебувають під охороною держави, який
згідно постанови Ради Міністрів УРСР №
970 від 24.08.1963 року складений з метою
впорядкування справи обліку, охорони і
збереження визначних пам'ятників
архітектури УРСР, більш доцільного
витрачання коштів на консерваційні та
ремонтно-реставраційні заходи.
Постановою Кабінету Міністрів України
від 27.04.2011 року № 557 затверджено
Порядок віднесення об'єктів
будівництва до IV-V категорії
складності, відповідно до п.2 якого
віднесення об'єкта будівництва до
відповідної категорії складності
здійснюється проектувальником і
Згідно довідки проектувальника
«Укрзахідпроектреставрація» від 01.04.2011
року № 139/1 проектований об'єкт
«Завершення самовільно розпочатого
перепланування приміщень квартир
житлового будинку з влаштуванням
мезоніну і мансардних приміщень та
пристосування приміщень першого
поверху та підвалу на АДРЕСА_4 і
квартири АДРЕСА_5 під кафе та
влаштування дахової паливної» (5
поверхів з мансардою, загальна площа -
1159,8 м.кв., будівельний об'єм - 6590,0 м.куб.)
на підставі «Переліку об'єктів
житлово-цивільного призначення за
категоріями складності» - додаток П до
(ДНБ А.2.2-3-2004), п.1.3, відноситься до ІІІ
категорії складності.
Пунктами 5, 6 вищевказаного Порядку
передбачено, що до IV категорії
складності відносяться об'єкти
будівництва, які, зокрема, можуть
призвести до втрати об'єктів
культурної спадщини місцевого
значення, а до V категорії складності
відносяться об'єкти будівництва, які,
зокрема, можуть призвести до втрати
об'єктів культурної спадщини
національного значення.
Рішенням Науково-технічної ради
Міністерства регіонального розвитку
та будівництва України № 59 від 16.06.2011
року схвалено «Настанову щодо
застосування будівельних норм у
частині віднесення об'єктів
будівництва до категорій складності
для подальшого проектування і
експертизи», якою передбачено, що при
проектуванні об'єктів будівництва в
охоронній зоні об'єктів культурної
спадщини доцільно враховувати, що до
об'єктів культурної спадщини
національного або місцевого значення
відносяться об'єкти будівництва, які
занесені до відповідного Державного
реєстру нерухомих пам'яток України.

Таким чином, при визначенні категорії
складності об'єкта будівництва при
проектуванні та віднесення їх до IV чи V
категорії беруться до уваги ті об'єкти
культурної спадщини національного або
місцевого значення, які занесені до
відповідного Державного реєстру
нерухомих пам'яток України.

Порядок ведення Державного реєстру
нерухомих пам'яток України регулюється
Порядком визначення категорій пам'яток
для занесення об'єктів культурної
спадщини до Державного реєстру
нерухомих пам'яток України,
затвердженим постановою Кабінету
Міністрів України від 27.12.2001 року № 1760.

Згідно п.1 вищевказаного Порядку
передбачено, що об'єкти культурної
спадщини заносяться до Державного
реєстру нерухомих пам'яток України
(далі - Реєстр) за рішенням Кабінету
Міністрів України - щодо об'єктів
національного значення або за рішенням
відповідного центрального органу
виконавчої влади у сфері охорони
культурної спадщини - щодо об'єктів
місцевого значення.

Дані Державного реєстру нерухомих
пам'яток України (пам'ятки
національного та місцевого значення
станом на 11 грудня 2012 року) розміщені в
мережі Інтернет на офіційному
веб-сайті Міністерства культури
України.

З наявних в матеріалах справи
роздруківок з офіційного веб-сайту
Міністерства культури України видно,
що будинок АДРЕСА_4 не внесений до
Державного реєстру нерухомих пам'яток
національного та місцевого значення.

Крім цього, наказом Департаменту
житлового господарства та
інфраструктури Львівської міської
ради від 19.09.2007 року № 517 визнано
будинок АДРЕСА_4 аварійним, що загрожує
обвалом, запропоновано управлінню
житлового господарства внести
пропозиції щодо відселення мешканців
із зазначеного аварійного будинку.

Спеціалізованим
науково-реставраційним інститутом
«Укрзахідпроектреставрація» на
замовлення ОСОБА_6 за дорученням ОСОБА_5
було розроблене Реставраційне
завдання на розробку науково-проектної
документації житлового будинку за
адресою: АДРЕСА_4 та Планове завдання на
реставрацію, які погоджені начальником
Управління охорони історичного
середовища Львівської міської ради
ОСОБА_7 04.06.2008 року та затверджені
Головою Державної служби з питань
національної культурної спадщини
України М. Кучерук 01.09.2008 року.

Судом з'ясовано, що реставраційним
завданням було передбачено виконання
наступних робіт: ліквідація гостро
аварійного стану, комплекс
науково-дослідних та проектних робіт,
реставрація будинку з відтворенням
первісних елементів планувальної
структури та інтер'єрів, реконструкція
з пристосуванням будинку згідно
завдання замовника з врахуванням вимог
щодо реставрації.

Як пояснили представники третіх осіб
ОСОБА_6 та ОСОБА_5, у зв'язку із аварійним
станом будинку та нагальною потребою у
виконанні робіт, пов'язаних із
ліквідацією аварійного стану
необхідно було розпочати виконання
будівельних робіт з реконструкції
будинку АДРЕСА_4 без дозвільних
документів. В подальшому ними були
вжиті заходи щодо узаконення
самочинно розпочатої реконструкції
житлового будинку АДРЕСА_4.

З матеріалів справи видно, що
міжвідомчою комісією Галицького
району погоджено питання завершення
самовільно розпочатої реконструкції
житлового будинку АДРЕСА_4 згідно з
поданими проектними пропозиціями, що
підтверджується витягом з протоколу №
29 від 31.08.2010 року.

12.08.2010 року між Львівською міською
радою в особі Галицької районної
адміністрації та ОСОБА_5, ОСОБА_6 було
укладено Договір про погодження
самочинного будівництва, предметом
якого є умови погодження самочинного
будівництва - самовільно розпочатої
реконструкції житлового будинку
АДРЕСА_4.

На виконання п.2.2.3 вищевказаного
договору ОСОБА_5 та ОСОБА_6 оплатили в
бюджет 43 012,50 грн на розвиток
соціальної інфраструктури району, що
підтверджується квитанцією від 13.10.2010
року.

Департаментом містобудування
Львівської міської ради наказом № А-447
від 24.12.2010 року затверджено громадянам
ОСОБА_5, ОСОБА_6 вимоги до
архітектурно-планувальної частини
проекту завершення самовільно
розпочатого перепланування приміщень
квартир житлового будинку з
влаштуванням мезоніну і мансардних
приміщень та пристосуванням приміщень
першого поверху та підвалу на АДРЕСА_4 і
квартири АДРЕСА_5 під кафе та
влаштування дахової паливної.

Судом встановлено, що на замовлення
ОСОБА_5 та ОСОБА_6 Спеціалізованим
науково-реставраційним інститутом
«Укрзахідпроектреставрація» було
розроблено робочий проект на
завершення самовільно розпочатого
перепланування приміщень квартири
житлового будинку з влаштуванням
мезоніну і мансардних приміщень та
пристосування приміщень першого
поверху та підвалу на АДРЕСА_4 і
квартири АДРЕСА_5 під кафе та
влаштування дахової паливної.

Згідно п.12 декларації про початок
виконання будівельних робіт від 04.07.2011
року № ЛВ 0, проектна
документація затверджена замовниками
ОСОБА_6 та ОСОБА_5, а також є посилання на
Висновок комплексної державної
експертизи від 04.07.2011 року № 14-01604-11.

Із вказаного висновку (експертного
звіту від 04.07.2011 року № 14-01604-11, що
затверджений директором філії ДП
«Укрдержбудекспертиза» Князиком В.Д.)
видно, що за результатами розгляду
проектних матеріалів встановлено, що
зазначена проектна документація
розроблена з дотриманням вимог
міцності, надійності та довговічності
будинків і споруд, їх експлуатаційної
безпеки та виконання архітектурних
вимог, у тому числі, до доступності осіб
з обмеженими фізичними можливостями та
інших маломобільних груп населення.

Згідно ч.1 ст.31 Закону України «Про
регулювання містобудівної діяльності»
(в редакції, чинній на дату реєстрації
декларації про початок виконання
будівельних робіт) проектна
документація на будівництво об'єктів
розробляється у порядку, встановленому
центральним органом виконавчої влади,
що забезпечує формування державної
політики у сфері містобудування, з
урахуванням вимог містобудівної
документації та вихідних даних і
дотриманням вимог законодавства,
будівельних норм, державних стандартів
і правил та затверджується замовником.

Відповідно до ч.4 ст.31 вищевказаного
Закону за рішенням замовника може
проводитися також експертиза проектів
будівництва інших об'єктів, ніж
передбачені у цій частині, а ч.6 ст.31
зазначеного Закону передбачено, що
проектна документація на будівництво
об'єктів не потребує погодження
державними органами, органами
місцевого самоврядування, їх
посадовими особами, юридичними
особами, утвореними такими органами.

Згідно ч.3 ст.7 Закону України «Про
архітектурну діяльність» (в редакції,
чинній на дату реєстрації декларації
про початок виконання будівельних
робіт) проектна документація на
будівництво об'єктів не підлягає
погодженню з відповідними органами
виконавчої влади, органами місцевого
самоврядування, органами охорони
культурної спадщини, державної
санітарно-епідеміологічної служби і
природоохоронними органами.

А також, листом Управління охорони
історичного середовища Львівської
міської ради від 27.09.2011 року № 04/3268
повернуто звернення ОСОБА_6 щодо
проектної документації без вирішення
по суті з посиланням на те, що згідно п.6
ст.31 Закону України «Про регулювання
містобудівної діяльності» проектна
документації на будівництво об'єктів
не потребує погодження державними
органами, органами місцевого
самоврядування, їх посадовими особами,
юридичними особами, утвореними такими
органами.

Позивач стверджує, що необхідність
погодження проектної документації
Міністерством культури України
передбачена п.17 ч.1 ст.5 Закону України
«Про охорону культурної спадщини» (в
редакції, чинній на дату реєстрації
декларації про початок виконання
будівельних робіт). Проте, цією нормою
передбачено, що до повноважень
центрального органу виконавчої влади у
сфері охорони культурної спадщини
належить встановлення режиму
використання пам'яток національного
значення, їхніх територій, зон охорони,
охоронюваних археологічних територій,
історичних ареалів населених місць.
Однак, ця норма не передбачає
повноважень центрального органу
виконавчої влади у сфері охорони
культурної спадщини щодо необхідності
погодження проектної документації.

Відтак, з врахуванням вищенаведеного,
суд приходить до висновку, що проектна
документація підлягає погодженню
тільки замовником та не підлягає
погодженню з будь-якими державними
органами, в тому числі, із органами
охорони культурної спадщини.

Крім цього, позивач посилається в
позовній заяві на те, що після
проведеної реконструкції будинку
АДРЕСА_4 у її помешкання в квартирі
АДРЕСА_1 потрапляти світло. Однак, на
підтвердження зазначених доводів
позивачем не долучено жодних доказів.

Натомість, в матеріалах справи є
висновок № 28/04-10 від 05.07.2010 року
експертного будівельно-технічного
дослідження по заяві гр.ОСОБА_5,
виконаного СПД-ФО - судовим експертом
ОСОБА_10, на предмет встановлення впливу
реконструкції житлового будинку по
АДРЕСА_4 на інсоляцію квартири АДРЕСА_1.
Експертом зроблено висновок, що
реконструкція житлового будинку по
АДРЕСА_4 не вплинула негативно на стан
приміщень квартири АДРЕСА_1 і не
погіршила інсоляцію приміщення
житлової кімнати №1 пл. 10,9 кв.м. даної
квартири, в зв'язку з тим, що вона не
була забезпечена нею і до проведення
робіт по реконструкції житлового
будинку по АДРЕСА_4.

А тому, твердження позивача про
погіршення інсоляції приміщення не
знайшли свого підтвердження в судовому
засіданні.

Відповідно до п.п.2, 3 ч.1 ст.34 Закону
України «Про регулювання
містобудівної діяльності» від 17.02.2011
року № 3038-VI (в редакції, чинній на дату
реєстрації декларації про початок
виконання будівельних робіт)
(надалі-Закон України № 3038-VI від 17.02.2011
року) замовник має право виконувати
будівельні роботи після: реєстрації
органом державного
архітектурно-будівельного контролю
декларації про початок виконання
будівельних робіт - щодо об'єктів
будівництва, що належать до I-III
категорій складності; видачі замовнику
органом державного
архітектурно-будівельного контролю
дозволу на виконання
будівельних робіт - щодо об'єктів
будівництва, що належать до IV і V
категорій складності.

Згідно ч.2 ст.36 Закону України № 3038-VI від
17.02.2011 року реєстрацію декларації про
початок виконання будівельних робіт
проводить орган державного
архітектурно-будівельного контролю на
безоплатній основі протягом п'яти
робочих днів з дня надходження
декларації.

Відповідно до ч.ч.3, 4 ст.36 Закону України
№ 3038-VI від 17.02.2011 року форма декларації
про початок виконання будівельних
робіт, порядок її подання та
реєстрації, форма повідомлення про
зміну даних у зареєстрованій
декларації визначаються центральним
органом виконавчої влади, що
забезпечує формування державної
політики у сфері містобудування.
Інспекції державного
архітектурно-будівельного контролю
повертають декларацію про початок
виконання будівельних робіт
замовникові, якщо декларація подана чи
оформлена з порушенням установлених
вимог, з обґрунтуванням причини у
строк, передбачений для її реєстрації.

Відповідно до ч.1, 2 ст.39 Закону України
№ 3038-VI від 17.02.2011 року прийняття в
експлуатацію закінчених будівництвом
об'єктів, що належать до I-III категорій
складності, та об'єктів, будівництво
яких здійснювалося на підставі
будівельного паспорта, здійснюється
шляхом реєстрації органом державного
архітектурно-будівельного контролю на
безоплатній основі поданої замовником
декларації про готовність об'єкта до
експлуатації. Форма декларації про
готовність об'єкта до експлуатації,
порядок її подання і реєстрації
визначаються Кабінетом Міністрів
України. Прийняття в експлуатацію
закінчених будівництвом об'єктів, що
належать до IV і V категорій складності,
здійснюється на підставі акта
готовності об'єкта до експлуатації
шляхом видачі органами державного
архітектурно-будівельного контролю
сертифіката у порядку, визначеному
Кабінетом Міністрів України. Форма
акта готовності об'єкта до
експлуатації, форма сертифіката,
порядок його видачі, розмір та порядок
внесення плати за видачу сертифіката
визначаються Кабінетом Міністрів
України.

Згідно ч.6 ст. 39 Закону України № 3038-VI
від 17.02.2011 року Інспекції державного
архітектурно-будівельного контролю
відмовляють у реєстрації декларації
про готовність об'єкта до експлуатації,
якщо така декларація подана чи
оформлена з порушенням встановлених
вимог.

Відповідно до абз.2, 3 п.2 Порядку
виконання будівельних робіт, який
затверджений постановою
Кабінету Міністрів України від 13.04.2011
року № 466, будівельні роботи можуть
виконуватися замовником після
отримання документа, що посвідчує
право власності чи користування
земельною ділянкою, або договору
суперфіцію та: реєстрації відповідною
Інспекцією декларації - щодо об'єктів
будівництва, що належать до I-III
категорії складності; видачі замовнику
Інспекцією дозволу на виконання
будівельних робіт - щодо об'єктів
будівництва, що належать до IV і V
категорії складності.

Згідно п.8 вищевказаного Порядку
реєстрація декларації здійснюється з
дотриманням вимог Закону України «Про
дозвільну систему у сфері
господарської діяльності». Декларація
приймається у дозвільному центрі за
місцезнаходженням об'єкта. Реєстрацію
декларації щодо об'єкта, проект якого
затверджено Кабінетом Міністрів
України, який розміщено на території
кількох регіонів або вплив (відповідно
до проектної документації) від
діяльності якого після прийняття в
експлуатацію буде поширюватися на два
і більше регіони (Автономна Республіка
Крим, області, мм. Київ та Севастополь),
здійснює Держархбудінспекція, а
декларації щодо іншого об'єкта - її
територіальний орган за
місцезнаходженням об'єкта на
безоплатній основі.

Відповідно до п.п. 9, 10, 11 зазначено
Порядку замовник заповнює і надає до
Інспекції два примірники декларації за
формою, згідно із додатком 2. Один
примірник після проведення реєстрації
повертається замовнику, другий -
залишається в Інспекції, яка її
зареєструвала. Інспекція протягом
п'яти робочих днів з дня надходження
декларації перевіряє повноту даних,
зазначених у декларації, та вносить їх
до єдиного реєстру. У разі, коли
декларацію подано чи оформлено з
порушенням установлених вимог,
Інспекція повертає її замовнику з
обґрунтуванням причин повернення у
строк, передбачений для її реєстрації.

Згідно п.2 Порядку прийняття в
експлуатацію закінчених будівництвом
об'єктів, який затверджений Постановою
Кабінету Міністрів України від 13.04.2011
року № 461, прийняття в експлуатацію
об'єктів, що належать до I - III категорії
складності, та об'єктів,
будівництво яких здійснено на підставі
будівельного паспорта, проводиться
шляхом реєстрації Державною
архітектурно-будівельною інспекцією
та її територіальними органами
(далі - Інспекція) поданої замовником
декларації про готовність об'єкта до
експлуатації (далі - декларація).

Відповідно до п.17 вищевказаного
Порядку реєстрація декларації
здійснюється з дотриманням вимог
Закону України «Про дозвільну систему
у сфері господарської діяльності».
Декларація приймається в дозвільному
центрі за місцезнаходженням об'єкта.
Реєстрацію декларації здійснює
Інспекція за місцезнаходженням об'єкта
на безоплатній основі.

Згідно п.п.18, 19, 20 вищевказаного Порядку
передбачено, що замовник (його
уповноважена особа) подає особисто або
надсилає рекомендованим листом з
описом вкладення до Інспекції два
примірники декларації за формою згідно
з додатком 1. У разі подання декларації
до дозвільного центру він передає її
Інспекції не пізніше наступного
робочого дня. Один примірник
декларації після проведення
реєстрації повертається замовнику, а
другий - залишається в Інспекції, яка її
зареєструвала. Замовник відповідно до
закону відповідає за повноту та
достовірність даних, зазначених у
поданій ним декларації. Інспекція
перевіряє протягом десяти робочих днів
з дати подання (надходження) до неї
декларації повноту даних, зазначених у
ній, та реєструє декларацію.

Відповідно до п.21 вищевказаного
Порядку у разі коли декларація подана
чи оформлена з порушенням установлених
вимог, Інспекція повертає її на
доопрацювання з обґрунтуванням
підстав повернення у строк,
передбачений для її реєстрації. Після
усунення недоліків, що стали підставою
для повернення декларації на
доопрацювання, замовник може повторно
звернутися до Інспекції для реєстрації
декларації.

Таким чином, з вищенаведених
законодавчих норм видно, що при
здійсненні реєстрації декларації про
початок виконання будівельних робіт та
декларації про готовність об'єкта до
експлуатації функції Інспекції
державного архітектурно-будівельного
контролю зводяться до перевірки
повноти даних, зазначених у декларації.
За умови повноти даних Інспекція ДАБК у
Львівській області зобов'язана
зареєструвати таку декларацію.

Відповідно до ст. 86 КАС України суд
оцінює докази, які є у справі, за своїм
внутрішнім переконанням, що
ґрунтується на їх безпосередньому,
всебічному, повному та об'єктивному
дослідженні. Ніякі докази не мають для
суду наперед встановленої сили. Суд
оцінює належність, допустимість,
достовірність кожного доказу окремо, а
також достатність і взаємний зв'язок
доказів у їх сукупності.

А тому, з врахуванням вищенаведеного,
суд вважає, що позовні вимоги позивача
є безпідставними та до задоволення не
підлягають, так як декларації про
початок виконання будівельних робіт
від 04.07.2011 року № ЛВ 0 та про
готовність об'єкта до експлуатації від
30.12.2011 № ЛВ 9 були подані та
оформлені з дотриманням встановлених
законодавством вимог та зареєстровані
Інспекцією державного архітектурно -
будівельного контрою у Львівській
області відповідно до ст.ст.34, 39 Закону
України «Про регулювання
містобудівної діяльності», Порядку
виконання будівельних робіт та Порядку
прийняття в експлуатацію закінчених
будівництвом об'єктів.

На підставі ст.94 Кодексу
адміністративного судочинства України
із урахуванням того, що рішення
ухвалене на користь відповідача, який є
суб'єктом владних повноважень, судові
витрати здійснені позивачем не
підлягають до компенсації.

Керуючись ст.ст.7-14, 69-71, 158-163, 167 Кодексу
адміністративного судочинства
України, суд, -

постановив:

В задоволенні позову ОСОБА_4 до
Інспекції державного
архітектурно-будівельного контролю у
Львівській області, за участі третіх
осіб Галицької районної адміністрації
Львівської міської ради, ОСОБА_5, ОСОБА_6
про визнання протиправними та
скасування реєстрації декларацій -
відмовити повністю.

Постанова суду набирає законної сили
після закінчення строку подання
апеляційної скарги, якщо таку скаргу не
було подано. У разі подання апеляційної
скарги судове рішення, якщо його не
скасовано, набирає законної сили після
повернення апеляційної скарги, відмови
у відкритті апеляційного провадження
або набрання законної сили рішенням за
наслідками апеляційного провадження.
Якщо строк апеляційного оскарження
буде поновлено, то вважається, що
постанова не набрала законної сили.

Апеляційна скарга на постанову
подається протягом десяти днів з дня
отримання копії повного тексту
постанови до Львівського апеляційного
адміністративного суду через
Львівський окружний адміністративний
суд. Копія апеляційної скарги
одночасно надсилається особою, яка її
подає, до Львівського апеляційного
адміністративного суду.

Головуючий
Ланкевич А.З.