Справа № 826/17895/13-а
Суддя: Оксененко О.М.
Дата ухвалення: 2014-07-10 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ
АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Головуючий у 1-й інстанції: Качур І.А.
Суддя-доповідач: Оксененко О.М.
У Х В А Л А

Іменем України

10 липня 2014 року
м. Київ

Колегія суддів Київського
апеляційного адміністративного суду у
складі:

головуючого - судді Оксененка О.М.,

суддів - Бистрик Г.М., Карпушової О.В.,

при секретарі - Ніколаєнко М.Г.,

за участю представників позивача -
Дубовика О.В., Олішевського М.О.,
представника відповідача - Вільгельм
А.Д.,

розглянувши у відкритому судовому
засіданні апеляційну скаргу Інспекції
державного архітектурно-будівельного
контролю у місті Києві на постанову
Окружного адміністративного суду м.
Києва від 04 лютого 2014 року у справі за
адміністративним позовом
Обслуговуючого кооперативу
«Брестський» до Інспекції державного
архітектурно-будівельного контролю у
місті Києві про визнання протиправними
та скасування припису та постанови,

В С Т А Н О В И Л А :

Обслуговуючий кооператив «Брестський»
звернувся до Окружного
адміністративного суду м. Києва з
позовом до Інспекції державного
архітектурно-будівельного контролю у
місті Києві про визнання протиправною
та скасування постанови про накладення
штрафу за правопорушення у сфері
містобудівної діяльності від 29 жовтня
2013 року № 493/13; визнання протиправним та
скасування припису від 21 жовтня 2013
року.

Постановою Окружного
адміністративного суду м. Києва від 04
лютого 2014 року позовні вимоги
задоволено.

Не погоджуючись із прийнятим судовим
рішенням, відповідач подав апеляційну
скаргу в якій, посилаючись на порушення
судом першої інстанції норм
матеріального права, неправильне
дослідження доказів та неправильне
встановлення обставин у справі,
просить скасувати рішення суду
першої інстанції та ухвалити нове
рішення, яким відмовити в задоволенні
адміністративного позову в повному
обсязі.

Заслухавши доповідь судді, пояснення
представників сторін, які прибули в
судове засідання, перевіривши
матеріали справи та доводи апеляційної
скарги, колегія суддів вважає, що
апеляційна скарга задоволенню не
підлягає з огляду на наступне.

Як вбачається з матеріалів справи та
встановлено судом першої інстанції,
відповідачем на підставі вимоги
Головного управління по боротьбі з
корупцією та організованою
злочинністю Служби безпеки
України від 23.09.2013р. № 14/1-5602,
наказу Інспекції від 23.07.2012р. № 52
«з», направлення на проведення
позапланової перевірки від 10.10.2013р.
та від 21.10.2013р. проведено позапланову
перевірку дотримання вимог
законодавства у сфері містобудівної
діяльності Обслуговуючого кооперативу
«Брестський» на вул. Брестській, 17 у
Подільському районі м. Києва.

Так, в ході перевірки відповідачем
встановлено експлуатацію капітальних
будівель - одно та поверхових гаражних
боксів без прийняття їх в експлуатацію,
чим порушено ч. 8 ст. 39 Закону України
«Про регулювання містобудівної
діяльності».

За результатами перевірки
відповідачем складено акт
перевірки дотримання вимог
законодавства у сфері містобудівної
діяльності, будівельних норм,
державних стандартів і правил від
21.10.2013р.

Також, відповідачем за наслідком
проведеної перевірки складено
протокол про правопорушення у сфері
містобудівної діяльності від 21.10.2013р.

При цьому, 21.10.2013р. відповідачем видано
щодо позивача припис про усунення
порушення вимог законодавства у сфері
містобудівної діяльності, будівельних
норм, державних стандартів і правил,
згідно якого: заборонена експлуатація
капітальних будівель - одно та
двоповерхових гаражних боксів у
Подільському районі м. Києва з 21.10.2013р.
до усунення порушення вимог
законодавства у сфері містобудівної
діяльності у встановленому
законодавством порядку; зобов'язано
усунути порушення вимог законодавства
у сфері містобудівної діяльності,
будівельних норм, державних
стандартів і правил на об'єкті
будівництва у відповідності до вимог
чинного законодавства до 28.10.2013р.

29 жовтня 2013 року за результатами
розгляду матеріалів перевірки
заступником начальника
Інспекції державного
архітектурно-будівельного контролю у
місті Києві Алєксєєнком І.О. винесено
постанову № 493/13, якою позивача визнано
винним у вчиненні правопорушення,
передбаченого абз. 4 п. 6 ч. 2 ст. 2 Закону
України «Про відповідальність за
правопорушення у сфері містобудівної
діяльності» та накладено штраф у
розмірі 103 230 грн.

Не погодившись з вищевказаними
рішеннями відповідача, позивач
звернувся до суду з даним позовом.

Задовольняючи позовні вимоги, суд
першої інстанції виходив з того, що
Інспекцією державного
архітектурно-будівельного контролю в
м. Києві не доведено правомірність та
обґрунтованість оскаржуваних рішень.

Колегія суддів погоджується з вказаним
висновком суду першої інстанції з
огляду на наступне.

Відповідно до ст. 10 Закону України «Про
архітектурну діяльність» для
забезпечення під час забудови
територій, розміщення і будівництва
об'єктів архітектури, додержання
суб'єктами архітектурної діяльності
затвердженої містобудівної та іншої
проектної документації, вимог вихідних
даних, а також з метою захисту державою
прав споживачів будівельної продукції
здійснюється в установленому
законодавством порядку державний
архітектурно-будівельний контроль та
нагляд. Державний
архітектурно-будівельний контроль та
нагляд здійснює центральний орган
виконавчої влади, що реалізує державну
політику з питань державного
архітектурно-будівельного контролю.

Згідно ст. 41 Закону України «Про
регулювання містобудівної діяльності»
державний архітектурно-будівельний
контроль здійснюється інспекціями
державного архітектурно-будівельного
контролю в порядку, встановленому
Кабінетом Міністрів України.

Постановою Кабінету Міністрів України
від 23.05.2011 № 549 утворено територіальний
орган - Інспекцію державного
архітектурно-будівельного контролю у
місті Києві та наказом Державної
архітектурно-будівельної інспекції
України від 02.06.2011 року № 22 затверджено
Положення про Інспекцію.

Наказом Державної
архітектурно-будівельної інспекції
України від 02.06.2011 року № 22 затверджено
Положення про Інспекцію.

Відповідно до п.3 Положення №439/2011,
основними завданнями
Держархбудінспекції України є
реалізація державної політики з питань
державного архітектурно-будівельного
контролю, контролю у сфері
житлово-комунального господарства,
зокрема, здійснення в межах своїх
повноважень державного контролю за
дотриманням законодавства, стандартів,
нормативів, норм, порядків і правил із
зазначених питань.

Проведення архітектурно-будівельного
контролю регулюється Порядком
здійснення державного
архітектурно-будівельного контролю,
затвердженим постановою Кабінету
Міністрів України від 23.05.2011р. №553
(надалі - Порядок №553).

У відповідності до пунктів 1, 2, 3 Порядку
№553, державний
архітектурно-будівельний контроль
здійснюється Держархбудінспекцією та
її територіальними органами (далі -
інспекції) за дотриманням:

1) вимог законодавства у сфері
містобудівної діяльності, проектної
документації, будівельних норм,
державних стандартів і правил,
технічних умов, інших нормативних
документів під час виконання
підготовчих і будівельних робіт,
архітектурних, інженерно-технічних і
конструктивних рішень, застосування
будівельної продукції;

2) порядку здійснення авторського і
технічного нагляду, ведення загального
та (або) спеціальних журналів обліку
виконання робіт (далі - загальні та (або)
спеціальні журнали), виконавчої
документації, складення актів на
виконані будівельно-монтажні та
пусконалагоджувальні роботи;

3) інших вимог, установлених
законодавством, будівельними нормами,
правилами та проектною документацією,
щодо створення об'єкта будівництва.
Державний архітектурно-будівельний
контроль на об'єктах будівництва, що є
власністю іноземних держав,
міжнародних організацій, іноземних
юридичних і фізичних осіб та
розташовані на території України,
здійснюється відповідно до цього
Порядку.

Згідно пунктів 16, 17 Порядку здійснення
державного архітектурно-будівельного
контролю, затвердженого постановою
Кабінету Міністрів України № 553 від
23.05.2011 за результатами державного
архітектурно-будівельного контролю
посадовою особою інспекції
складається акт перевірки відповідно
до вимог, установлених цим Порядком. У
разі виявлення порушень вимог
законодавства у сфері містобудівної
діяльності, крім акта перевірки,
складається протокол разом з приписом
усунення порушення вимог
законодавства у сфері містобудівної
діяльності, будівельних норм,
державних стандартів і правил або
приписом про зупинення підготовчих та
будівельних робіт, які виконуються без
повідомлення, реєстрації декларації
про початок їх виконання або дозволу на
виконання будівельних робіт.

Таким чином, основною передумовою для
винесення за результатами державного
архітектурно-будівельного контролю
припису та постанови є факт
встановлення за його результатами
порушення суб'єктом містобудування
вимог законодавства у сфері
містобудівної діяльності.

Відносно оскаржуваного Припису від
21.10.2013 року, яким заборонено
експлуатацію капітальних будівель -
одно та двоповерхових гаражних боксів,
колегія суддів зазначає наступне.

Відповідно до пункту 3 частини 4 статті
41 Закону України «Про регулювання
містобудівної діяльності» посадові
особи органів державного
архітектурно-будівельного контролю
під час перевірки мають право видавати
обов'язкові для виконання приписи щодо:
а) усунення порушення вимог
законодавства у сфері містобудівної
діяльності, будівельних норм,
державних стандартів і правил; б)
зупинення підготовчих та будівельних
робіт, які виконуються без реєстрації
декларації про початок їх виконання
або дозволу на виконання будівельних
робіт.

Пунктом 9 частини 4 статті 41 цього
Закону обумовлено, що посадові особи
органів державного
архітектурно-будівельного контролю
під час перевірки мають право
забороняти за вмотивованим письмовим
рішенням керівника органу державного
архітектурно-будівельного контролю чи
його заступника експлуатацію
закінчених будівництвом об'єктів, не
прийнятих в експлуатацію.

Наказом Міністерство регіонального
розвитку; будівництва та
житлово-комунального господарства
України, від 15.05.2012 № 240 «Про
затвердження форм актів та інших
документів, які складаються під час або
за результатами здійснення державного
архітектурно-будівельного контролю»
затверджено форми документів, які
складаються під час або за
результатами здійснення державного
архітектурно-будівельного контролю та
зокрема форми форму припису про
усунення порушення вимог
законодавства у сфері містобудівної
діяльності, будівельних норм,
державних стандартів і правил згідно з
додатком 3; та форму припису про
зупинення підготовчих та будівельних
робіт, які не відповідають
законодавству, будівельним нормам,
державним стандартам і правилам,
архітектурним вимогам, затвердженим
проектним рішенням, технічним умовам
та іншим нормативно-правовим актам,
виконуються без повідомлення,
реєстрації декларації про початок їх
виконання або без отримання дозволу на
виконання будівельних робіт згідно з
додатком 4. Цей перелік є вичерпним.

Отже, заборона експлуатації закінчених
будівництвом об'єктів можлива лише за
вмотивованим рішенням керівника
Інспекції.

При цьому колегія суддів звертає увагу
на те, що законодавством не передбачено
заборона експлуатації
реконструйованих будівель шляхом
винесення припису про усунення
порушення вимог законодавства.

Таким чином, колегія суддів
апеляційної інстанції приходить до
висновку, що вимоги Інспекції
державного архітектурно-будівельного
контролю у м. Києві щодо заборони
експлуатації капітальних будівель -
одно та двоповерхових гаражних боксів
є неправомірними, оскільки винесені з
перевищенням наданих законом
повноважень, а Припис від 21.10.2013 року є
таким, що підлягає скасуванню.

Крім того, відповідно до статті 1 Закону
України «Про відповідальність за
правопорушення у сфері містобудівної
діяльності» правопорушеннями у сфері
містобудівної діяльності є
протиправні діяння (дії чи
бездіяльність) суб'єктів
містобудування - юридичних осіб та
фізичних осіб - підприємців, що
призвели до невиконання або
неналежного виконання вимог,
установлених законодавством,
будівельними нормами, державними
стандартами і правилами.

Відповідно до частини другої статті 2
зазначеного Закону до
відповідальності за порушення
законодавства в сфері містобудівної
діяльності можуть бути притягнені
суб'єкти містобудування, які є
замовниками будівництва об'єктів (у
разі провадження містобудівної
діяльності), або ті, що
виконують функції замовника і
підрядника одночасно.

Отже, суб'єктами правопорушення є
суб'єкти містобудування, які є
замовниками будівництва об'єктів (у
разі провадження містобудівної
діяльності), або ті, що виконують
функції замовника і підрядника
водночас.

Разом з тим, відповідно до положень ст. 2
Закону України «Про кооперацію»
кооператив - це юридична особа,
утворена фізичними та/або юридичними
особами, які добровільно об'єдналися на
основі членства для ведення спільної
господарської та іншої діяльності з
метою задоволення своїх економічних,
соціальних та інших потреб на засадах
самоврядування.

Відповідно до ст. 19 Закону України «Про
кооперацію» для досягнення мети своєї
діяльності кооператив набуває та
використовує майно, фінансові та інші
ресурси. Кооператив є власником
будівель, споруд, грошових та майнових
внесків його членів, виготовленої
продукції, доходів, одержаних від її
реалізації та провадження іншої
передбаченої статутом діяльності, а
також іншого майна, придбаного на
підставах, не заборонених законом.
Володіння, користування та
розпорядження майном кооперативу
здійснюють органи управління
кооперативу відповідно до їх
компетенції, визначеної статутом
кооперативу.

Згідно з статтею 19-1 Закону України «Про
кооперацію» член житлово-будівельного,
дачно-будівельного,
гаражно-будівельного, житлового,
дачного, гаражного чи іншого
відповідного кооперативу має право
володіння, користування, а за згодою
кооперативу - і розпоряджання
квартирою, дачею, гаражем, іншою
будівлею, спорудою або приміщенням
кооперативу, якщо він не викупив це
майно.

Відповідно до ст. 27 Закону України «Про
кооперацію» кооператив відповідає за
своїми зобов'язаннями всім належним
йому майном. Порядок покриття завданих
кооперативом збитків визначається
його статутом. Члени кооперативу
відповідають за зобов'язаннями
кооперативу в межах внесеного ними паю,
якщо інше не передбачено статутом
кооперативу або законом. Кооператив не
несе відповідальності за
зобов'язаннями своїх членів.

Враховуючи вищевикладене, колегія
суддів звертає увагу, що законодавець
розділяє майно, що належить
кооперативу та майно, яке належить на
праві власності його членам або третім
особам, в тому числі і нерухоме, а також
ким воно збудоване.

Як вбачається з матеріалів справи,
Обслуговуючий кооператив «Брестський»
було створено в 1988 році на підставі
рішення Виконкому Подільської райради
від 22.08.1988р. № 571. Вказаним рішенням було
затверджено Статут Кооперативу.

Відповідно до п. 1 Статуту
Обслуговуючого кооперативу
«Брестський», кооператив створено для
зберігання транспортних засобів, що
знаходяться в особистій власності
громадян.

В 1998 році було проведено державну
реєстрацію кооперативу, як юридичної
особи.

Згідно п. 9 Статуту Кооперативу,
Кооператив здійснює свою діяльність
метою якої є спільне вирішення завдань,
що стоять перед обслуговуючим
кооперативом та районною
держадміністрацією по забезпеченню
місць під будівництво гаражів
громадянами району.

Відповідно до п. 13.8 Статуту
Кооперативу, рішення про надання місць
під будівництво гаражів вирішує
правління кооперативу.

Згідно п. 17 Статуту, після закінчення
будівництва автостоянки
(кооперативного гаража) кожному члену
кооперативу надається в постійне
користування гаражний бокс (місце
стоянки) для зберігання належного йому
транспортного засобу. Виділений члену
Кооперативу гаражний бокс (місце
стоянки) належить йому на праві
особистої приватної власності. Член
кооперативу має право користуватись
виділеним йому боксом, самостійно
побудованим гаражем або місцем стоянки
на протязі всього часу існування
кооперативу.

Як встановлено судом першої інстанції,
всі члени гаражного кооперативу
протягом 90-х - 2000-х років викупили
гаражі шляхом внесення відповідних
паїв, а отже стали їх власниками та
набули права розпорядження гаражами.

Крім того, встановлено, що власниками
збудованих гаражів на земельній
ділянці по вул. Брестській, 17 у
Подільському районі міста Києва є
фізичні особи, які користуються і
розпоряджаються належними їм гаражами
на свій розсуд, що підтверджується
укладеними між фізичними особами
договорами купівлі-продажу гаражів, а
також реєстраційними посвідченнями
цих гаражів, копії яких містяться в
матеріалах справи.

Так, спірною постановою Інспекції
державного архітектурно-будівельного
контролю у місті Києві на
Обслуговуючий кооператив
«Брестський» накладено штраф за
вчинення порушення ч. 8 статті 39 Закону
України «Про регулювання
містобудівної діяльності», а саме за
експлуатацію гаражів без введення
їх в експлуатацію.

При цьому, експлуатація будівлі або
споруди - це використання будівлі
(споруди) згідно з функціональним
призначенням (розділом 2 Правил
обстеження, оцінки технічного стану та
паспортизації виробничих будівель і
споруд, затверджених наказом
Державного комітету будівництва,
архітектури та житлової політики
України від 27.11.1997 № 32/288).

Матеріалами справи підтверджено, що
експлуатацію гаражів, які належать
членам Обслуговуючий кооператив
«Брестський» здійснює не кооператив як
юридична особа правовідносин, а члени
кооперативу, які використовують
вказані гаражі за прямим призначенням.

При цьому, факт не здійснення
експлуатації гаражів за
функціональним призначенням
підтверджений довідкою ДАІ про
відсутність на балансі кооперативу
транспортних засобів від 01.11.2013р. №10.

Відповідно до п. 1.2 Порядку надання
містобудівних умов та обмежень
забудови земельної ділянки, їх склад та
зміст, затвердженого наказом
Міністерством регіонального розвитку,
будівництва та житлово-комунального
господарства України від 07.07.2011 № 109
замовником є фізична або юридична
особа, яка має намір щодо забудови
території (однієї чи декількох
земельних ділянок) і подала в
установленому законодавством порядку
відповідну заяву.

Порядком прийняття в експлуатацію
закінчених будівництвом об'єктів,
затвердженим постановою КМ України від
13.04.2011 № 461 передбачено, що прийняття в
експлуатацію об'єктів, що належать до І
- III категорії складності проводиться
шляхом реєстрації Державною
архітектурно-будівельною інспекцією
поданої замовником декларації про
готовність об'єкта до експлуатації.

Відповідно до статті 1 Закону України
«Про відповідальність за
правопорушення у сфері містобудівної
діяльності» правопорушеннями у сфері
містобудівної діяльності є
протиправні діяння (дії чи
бездіяльність) суб'єктів
містобудування - юридичних осіб та
фізичних осіб - підприємців, що
призвели до невиконання або
неналежного виконання вимог,
установлених законодавством,
будівельними нормами, державними
стандартами і правилами.

Згідно до частини 2 статті 2 Закону
України «Про відповідальність за
правопорушення у сфері містобудівної
діяльності» до відповідальності за
порушення законодавства в сфері
містобудівної діяльності можуть бути
притягнуті суб'єкти містобудування,
які є замовниками будівництва об'єктів
(у разі провадження містобудівної
діяльності), або ті, що виконують
функції замовника і підрядника
одночасно.

Так, ОК "Брестський" не був
замовником або виконавцем будівельних
робіт, що підтверджується серед іншого
випискою з банківського рахунку, яка
засвідчує відсутність фінансування
будь-яких будівельних робіт по
спорудженню гаражів. Жодних підрядних
договорів на будівництво гаражів ОК
"Брестський" не укладав та не
фінансував.

Крім того, як вбачається з матеріалів
справи, значна кількість гаражів
належить членам кооперативу
"Брестський" на праві приватної
власності (Лист БТІ м. Києва). Протягом
90-х - 2000-х років члени кооперативу
відчужували належні їм на праві
приватної власності гаражі шляхом їх
продажу, дарування, заповіту тощо,
підтвердженням чого є копії
відповідних договорів, заповітів,
наявних в матеріалах справи.

Обставина щодо будівництва гаражів на
території кооперативу «Брестський»
членами кооперативу, а також
належності їм на праві власності
збудованих гаражів раніше встановлена
Господарським судом міста Києва в ході
розгляду справи № 40/16 (Ухвала від
02.02.2006р.), яке набрало законної сили
20.06.2006р. згідно Постанови Київського
апеляційного господарського суду, а
тому в силу статті 72 КАСУ дана
обставина є встановленою та не
підлягає доказуванню.

Таким чином, колегія суддів вважає, що
Обслуговуючий кооператив «Брестський»
не є суб'єктом містобудівної
(архітектурної) діяльності, оскільки
позивач не є замовником та/або
підрядником будівельних робіт по
будівництву гаражів, а тому не є
суб'єктом правопорушення, за яке
передбачена відповідальність згідно
частини 2 статті 2 Закону України «Про
відповідальність за правопорушення у
сфері містобудівної діяльності».

Згідно частини 1 статті 71 Кодексу
адміністративного судочинства України
кожна сторона повинна довести ті
обставини, на яких ґрунтуються її
вимоги та заперечення, крім випадків,
встановлених статтею 72 цього Кодексу.

Разом з тим, у відповідності до ч. 2 ст. 71
КАС України в адміністративних справах
про протиправність рішень, дій чи
бездіяльності суб'єкта владних
повноважень обов'язок щодо доказування
правомірності свого рішення, дії чи
бездіяльності покладається на
відповідача, якщо він заперечує проти
адміністративного позову.

З огляду на вищенаведене, колегія
суддів зазначає, що відповідачем не
було доведено законність та
обґрунтованість прийнятих ним рішень,
а тому суд першої інстанції дійшов
правильних висновків про
обґрунтованість позовних вимог.

Згідно з п. 1 ч. 1 ст. 198, п. 1 ч. 1 ст. 200 КАС
України суд апеляційної інстанції має
право залишити апеляційну скаргу без
задоволення, а постанову суду - без
змін, якщо визнає, що суд першої
інстанції правильно встановив
обставини справи та ухвалив судове
рішення з додержанням норм
матеріального і процесуального права.

За таких обставин, апеляційну скаргу
слід залишити без задоволення, а
постанову суду першої інстанції - без
змін.

Керуючись ст. ст. 160, 195, 196, 198, 200, 205, 206, 211,
212, 254 Кодексу адміністративного
судочинства України, колегія суддів

У Х В А Л И Л А:

Апеляційну скаргу Інспекції
державного архітектурно-будівельного
контролю у місті Києві залишити без
задоволення, а постанову Окружного
адміністративного суду м. Києва від 04
лютого 2014 року - без змін.

Ухвала набирає законної сили з моменту
проголошення, але може бути оскаржена
до Вищого адміністративного суду
України в порядок і строки, визначені
ст. 212 КАС України.

Головуючий суддя:
О.М. Оксененко

Судді:

Г.М. Бистрик

О.В. Карпушова

Ухвалу в повному тексті
виготовлено 15.07.2014 року.

Головуючий суддя
Оксененко О.М.

Судді:
Бистрик Г.М.