Справа № 810/4207/14
Суддя: Журавель В.О.
Дата ухвалення: 2014-07-15 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

КИЇВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ
СУД
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

15 липня 2014 року № 810/4207/14

Суддя Київського окружного
адміністративного суду Журавель В.О.,
розглянувши в м. Києві позовну заяву
Донецького юридичного інституту МВС
України до ОСОБА_1 про стягнення
коштів,

в с т а н о в и в:

До Київського окружного
адміністративного суду звернувся
Донецький юридичний інститут МВС
України з позовом до ОСОБА_1 про
стягнення коштів в сумі 18239,94 грн.

Відповідно до вимог п. 3 ч. 1 ст. 107 КАС
України суддя після одержання позовної
заяви з`ясовує чи відповідає позовна
заява вимогам, встановленим ст. 106 КАС
України.

Згідно з вимогами ч. 3 ст. 106 КАС України
суб'єкт владних повноважень при
поданні адміністративного позову
зобов'язаний додати до позовної заяви
доказ надіслання рекомендованим
листом з повідомленням про вручення
відповідачу і третім особам копії
позовної заяви та доданих до неї
документів.

Як вбачається з позовної заяви та
доданих до неї матеріалів позивачем не
надано підтвердження відправлення
відповідачу копії позовної заяви та
доданих до неї матеріалів. Суддя
звертає увагу позивача на те, що
належним доказом направлення
відповідачу копії позовної заяви та
доданих до неї матеріалів є
розрахунковий документ (касовий чек,
розрахункова квитанція тощо) та бланк
опису вкладення, які відповідно до
приписів Правил надання послуг
поштового зв'язку, затверджених
постановою Кабінету Міністрів України
від 05.03.2009 № 270, є підтвердженням
надання послуг поштового зв'язку та
відповідності відправлених
документів.

Отже, відомості про виконання
позивачем вимог ч.3 ст.106 КАС України
стосовно направлення відповідачу
позовної заяви з додатками відсутні.

Крім того, частиною третьою статті 106
Кодексу адміністративного судочинства
України передбачено, що до позовної
заяви додається також документ про
сплату судового збору, крім випадків,
коли його не належить сплачувати.

Позивачем долучено до матеріалів
справи копію платіжного доручення №1438
від 27.06.2014, з якого вбачається, що
позивачем сплачено судовий збір в сумі
182,70 грн. Разом з тим, у наданому
заявником платіжному дорученні №1438
від 27.06.2014 відсутні докази зарахування
сплаченої суми судового збору до
Державного бюджету України.

Суд зауважує, що статтею 9 Закону
України "Про судовий збір" від 22.12.2011 №
4282-VI передбачено, що судовий збір
сплачується за місцем розгляду справи
та зараховується до спеціального фонду
Державного бюджету України. Отже,
ознакою дотримання вимог щодо сплати
судового збору є зарахування сплачених
коштів до Державного бюджету України, а
обов'язок подання належних доказів
сплати судового збору за подання
позовної заяви покладається на
заявника.

При цьому, згідно з статтею 22 Закону
України "Про платіжні системи та
переказ коштів в Україні" від 05.04.2011
№2346-ІІІ платіжне доручення є
розрахунковим документом для
ініціювання переказу коштів, а пунктом
22.4 цієї ж статті Закону передбачено, що
під час використання розрахункового
документа ініціювання переказу є
завершеним: для платника - з дати
надходження розрахункового документа
на виконання до банку платника; для
банку платника - з дати списання коштів
з рахунка платника та зарахування на
рахунок отримувача в разі їх
обслуговування в одному банку або з
дати списання коштів з рахунка
платника та з кореспондентського
рахунка банку платника в разі
обслуговування отримувача в іншому
банку. Банки мають забезпечувати
фіксування дати прийняття
розрахункового документа на виконання.
Цим же Законом передбачено процедуру
відкликання розрахункових документів
(ст.23), неможливість їх своєчасного
виконання банком (ст.22) з тих чи інших
підстав та можливість часткового
виконання розрахункового документа
(відсутність або недостатність коштів
на рахунку, дотримання черговості
надходження та виконання
розрахункових документів, тощо.

З урахуванням наведеного суд зазначає,
що всупереч вимог ч.3 ст.106 КАС України
надане позивачем платіжне доручення не
містить доказів зарахування вказаної у
ньому суми до державного бюджету, отже
не є належним доказом факту сплати
позивачем судового збору. На думку
суду, додатковим підтвердженням цього
факту може бути довідка відповідної
установи державної казначейської
служби щодо зарахування вказаних у
платіжному дорученні коштів до
державного бюджету чи засвідчена
печаткою та підписом уповноваженої
особи відмітка банківської установи
про здійснене нею виконання
розрахункового документа та
перерахування цих коштів до державного
бюджету, тощо.

Зазначені вище обставини вказують на
невідповідність позовної заяви
вимогам процесуального законодавства,
у зв'язку з чим суддя вважає за
необхідне залишити позовну заяву без
руху з наданням позивачу часу для
усунення зазначених недоліків.

Відповідно до статті 108 Кодексу
адміністративного судочинства України
суддя, встановивши, що позовну заяву
подано без додержання вимог,
встановлених статтею 106 цього Кодексу,
постановляє ухвалу про залишення
позовної заяви без руху, у якій
зазначає недоліки позовної заяви,
спосіб їх усунення і встановлює строк,
достатній для усунення недоліків.

Недоліки позовної заяви можуть бути
усунуті шляхом подання до суду доказів
зарахування сплаченої суми судового
збору до Державного бюджету України, а
також вищевказаних доказів надсилання
відповідачу копії позовної заяви та
доданих до неї документів.

Керуючись статтями 106, 108, 160, 165 Кодексу
адміністративного судочинства
України, суд

у х в а л и в:

1. Позовну заяву Донецького юридичного
інституту МВС України до ОСОБА_1 про
стягнення коштів залишити без руху.

2. Установити строк для усунення
недоліків позовної заяви до 30 липня 2014
року.

3. Копію ухвали надіслати позивачу.

Ухвала набирає законної сили після
закінчення строку подання апеляційної
скарги, якщо скаргу не було подано в
установлені строки. У разі подання
апеляційної скарги ухвала, якщо її не
скасовано, набирає законної сили після
повернення апеляційної скарги, відмови
у відкритті апеляційного провадження
або набрання законної сили рішенням за
наслідками апеляційного провадження.

Апеляційна скарга на ухвалу суду
подається до Київського апеляційного
адміністративного суду через
Київський окружний адміністративний
суд протягом п'яти днів з дня отримання
копії ухвали.

Суддя
Журавель В.О.