Справа № 826/6357/14
Суддя: Парінов А.Б.
Дата ухвалення: 2014-07-17 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ
АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД Справа: № 826/6357/14
інстанції: Шрамко Ю.Т.
Суддя-доповідач: Парінов А.Б.
У Х В А Л А

Іменем України

17 липня 2014 року
м. Київ

Колегія суддів Київського
апеляційного адміністративного суду у
складі:

головуючого - судді Парінова А.Б.,

суддів: Грибан І.О., Губської О.А.,

розглянувши в порядку письмового
провадження апеляційну скаргу ОСОБА_2
на постанову Окружного
адміністративного суду м. Києва від 30
травня 2014 року у справі за позовом
ОСОБА_2 до Київської міської ради про
визнання бездіяльності протиправною
та зобов'язання вчинити дії, -

ВСТАНОВИЛА:

Позивач звернулася до суду з позовом до
Київської міської ради, в якому
просила:

- визнати бездіяльність Київської
міської ради щодо порушення процедури
розгляду клопотання ОСОБА_2 про
виділення та передачу їй у власність
земельної ділянки для будівництва і
обслуговування жилого будинку,
господарських будівель і споруд
(присадибної ділянки) у межах норм
безоплатної приватизації орієнтовною
площею 0, 10 га в межах міста Києва
протиправною;

- зобов'язати Київську міську раду
винести на засідання найближчої сесії
Київської міської ради та розглянути
клопотання ОСОБА_2 про надання
безоплатно у власність земельної
ділянки, орієнтовною площею 0,10 га для
будівництва і обслуговування жилого
будинку, господарських будівель і
споруд (присадибної ділянки) в
адміністративних межах міста Києва у
порядку та строки, передбачені статтею
118 Земельного кодексу України, та
надати мотивоване рішення за
результатами розгляду вказаного
клопотання.

Постановою Окружного
адміністративного суду м. Києва від 30
травня 2014 року у задоволенні позову
відмовлено.

Не погоджуючись з прийнятим судовим
рішенням, позивач подала апеляційну
скаргу, в якій просить скасувати
оскаржувану постанову та прийняти нове
рішення, яким позов задовольнити.

Свої вимоги апелянт обґрунтовує тим, що
суд першої інстанції при винесенні
оскаржуваного рішення неправильно
застосував норми матеріального права,
що призвело до неправильного вирішення
справи.

В засідання учасники процесу не
з'явилися, будучи належним чином
повідомленими про дату, час і місце
апеляційного розгляду.

Згідно з п. 2 ч. 1 ст. 197 КАС України суд
апеляційної інстанції може розглянути
справу в порядку письмового
провадження за наявними у справі
матеріалами, якщо справу може бути
вирішено на основі наявних у ній
доказів, у разі неприбуття жодної з
осіб, які беруть участь у справі, у
судове засідання, хоча вони були
належним чином повідомлені про дату,
час і місце судового засідання.

Враховуючи, що в матеріалах справи
достатньо письмових доказів для
перегляду оскаржуваного рішення суду
першої інстанції, колегія суддів
визнала можливим розглядати справу в
порядку письмового провадження.

Розглянувши доводи апеляційної скарги,
перевіривши матеріали справи та
дослідивши докази, проаналізувавши на
підставі встановлених фактичних
обставин справи правильність
застосування судом першої інстанції
норм законодавства, колегія суддів
вважає, що апеляційну скаргу необхідно
залишити без задоволення, а
оскаржувану постанову суду - без змін,
виходячи з наступного.

З матеріалів справи вбачається, що в
жовтні 2013 року позивач в порядку ч. 6 ст.
118 Земельного кодексу України
звернулася до Київської міської ради з
клопотанням про отримання безоплатно у
власність земельної ділянки, в якому
просила визначити без погодження із
позивачем та виділити їй земельну
ділянку орієнтованою площею 0,10 га в
межах м. Києва з цільовим призначенням
для будівництва і обслуговування
жилого будинку, господарських будівель
і споруд; надати дозвіл на розробку
проекту землеустрою по відведенню
земельної ділянки орієнтованою площею
0,10 га по передачі його безоплатно у
власність для будівництва і
обслуговування жилого будинку,
господарських будівель і споруд в
межах м. Києва; розглянути це питання на
сесії ради у встановлений
законодавством місячний термін з
прийняттям об'єктивного і
обґрунтованого рішення.

03 грудня 2013 року Департаментом
земельних ресурсів виконавчого органу
Київської міської ради (Київської
міської державної адміністрації)
позивачу надано відповідь, викладену в
листі №3, в якому повідомлено, що
клопотання про надання земельної
ділянки не може бути розглянуте по суті
у зв'язку з його невідповідністю
встановленим вимогам та роз'яснено
порядок подання такого клопотання.

Зокрема, в листі наведено перелік
потрібних документів, які мають бути
додані до клопотання, а саме:

- викопіювання з кадастрової карти
(плану) або інші графічні матеріали у
масштабі не менше 1:2000, на яких
зазначено бажане місце розташування та
розмір земельної ділянки;

- витяг з містобудівного кадастру;

- витяг з міського земельного кадастру;

- нотаріально посвідчена письмова
згода землекористувача на вилучення,
припинення права користування
земельної ділянки чи її частини, або у
разі ненадання чи відмови у наданні
такої згоди - рішення суду про
вирішення цього питання;

- нотаріально посвідчені копії
документів щодо правового статусу
об'єктів нерухомого майна (житлового
будинку та інших будівель, споруд) та
копія матеріалів технічної
інвентаризації об'єктів нерухомого
майна (житлового будинку та інших
будівель, споруд), якщо такі
розташовані на земельній ділянці;

- копії рішень уповноважених органів
про передачу земельної ділянки або
довідка Департаменту містобудування
та архітектури про відсутність в
архіві документів щодо відведення
відповідної земельної ділянки;

- копії документів, що посвідчують
право на земельну ділянку;

- довіреність або засвідчена в
установленому порядку її копія, на
підставі якої інтереси заявника
представляє його уповноважена особа (у
разі якщо клопотання подається
представником).

Вважаючи дії Київської міської ради
щодо не винесення клопотання про
надання земельної ділянки у власність
на розгляд сесії сільської ради
протиправними, позивач звернулася з
даним позовом до суду.

Приймаючи рішення про відмову у
задоволенні позову, суд першої
інстанції виходив з того, що в
оскаржуваних діях відповідача
відсутні ознаки протиправності.

Колегія суддів погоджується з
наведеним висновком суду першої
інстанції з огляду на наступне.

Предметом даного спору є оскарження
дій Київської міської ради щодо
розгляду звернення громадянина про
надання земельної ділянки в порядку
безоплатної приватизації.

Судом встановлено, що при зверненні
позивача до Київської міської ради з
клопотанням в порядку статті 118
Земельного кодексу України про
виділення земельної ділянки
орієнтованим розміром до 0,10 га в межах
м. Києва з цільовим призначенням для
будівництва і обслуговування жилого
будинку, господарських будівель і
споруд до вказаної заяви позивачем
було додано графічні матеріали без
визначення конкретної земельної
ділянки, яку заявник бажає отримати у
власність.

Як вбачається з листа відповідача
№3 від 03.12.2013 року, позивачу було
повідомлено про неможливість розгляду
його клопотання по суті у зв'язку з тим,
що воно не відповідає вимогам,
встановленим рішенням Київської
міської ради №63/9120 від 28.02.2013 «Про
тимчасовий порядок передачі (надання)
земельних ділянок у користування або у
власність із земель комунальної
власності в м. Києві».

Перевіряючи законність та
обґрунтованість оскаржуваної відмови,
колегія суддів виходить з наступного.

Відповідно до вимог ч. 1 ст. 3 Земельного
кодексу України земельні відносини
регулюються Конституцією України, цим
Кодексом, а також прийнятими
відповідно до них нормативно-правовими
актами.

Стаття 144 Конституції України визначає,
що органи місцевого самоврядування в
межах повноважень, визначених законом,
приймають рішення, які є обов'язковими
до виконання на відповідній території.

Відповідно до ст. 26 Закону України «Про
місцеве самоврядування в Україні» до
виключної компетенції сільських,
селищних, міських рад належить
відповідно до закону вирішення питань
регулювання земельних відносин.
Зазначені питання вирішуються
відповідно до закону на пленарних
засіданнях ради.

Порядок безоплатної приватизації
земельних ділянок громадянами
визначений статтею 118 Земельного
кодексу України (в редакції, чинній на
момент виникнення спірних
правовідносин).

Відповідно до частини 6 статті 118
Земельного кодексу України (в редакції,
чинній на момент виникнення спірних
правовідносин) громадяни, зацікавлені
в одержанні безоплатно у власність
земельної ділянки із земель державної
або комунальної власності для ведення
фермерського господарства, ведення
особистого селянського господарства,
ведення садівництва, будівництва та
обслуговування жилого будинку,
господарських будівель і споруд
(присадибної ділянки), індивідуального
дачного будівництва, будівництва
індивідуальних гаражів у межах норм
безоплатної приватизації, подають
клопотання до відповідного органу
виконавчої влади або органу місцевого
самоврядування, який передає земельні
ділянки державної чи комунальної
власності у власність відповідно до
повноважень, визначених статтею 122
цього Кодексу. У клопотанні
зазначаються цільове призначення
земельної ділянки та її орієнтовні
розміри. До клопотання додаються
викопіювання з кадастрової карти
(плану) або інші графічні матеріали, на
яких зазначено бажане місце
розташування земельної ділянки,
погодження землекористувача (у разі
вилучення земельної ділянки, що
перебуває у користуванні інших осіб) та
документи, що підтверджують досвід
роботи у сільському господарстві або
наявність освіти, здобутої в аграрному
навчальному закладі (у разі надання
земельної ділянки для ведення
фермерського господарства). У разі якщо
земельна ділянка державної власності
розташована за межами населених
пунктів і не входить до складу певного
району, заява подається до Ради
міністрів Автономної Республіки Крим.

Згідно з частиною 7 статті 118 Земельного
кодексу України (в редакції, чинній на
момент виникнення спірних
правовідносин) відповідний орган
виконавчої влади або орган місцевого
самоврядування, який передає земельні
ділянки державної чи комунальної
власності у власність відповідно до
повноважень, визначених статтею 122
цього Кодексу розглядає клопотання у
місячний строк і дає дозвіл на
розроблення проекту землеустрою щодо
відведення земельної ділянки або надає
мотивовану відмову у його наданні.
Підставою відмови у наданні такого
дозволу може бути лише невідповідність
місця розташування об'єкта вимогам
законів, прийнятих відповідно до них
нормативно-правових актів, генеральних
планів населених пунктів та іншої
містобудівної документації, схем
землеустрою і техніко-економічних
обґрунтувань використання та охорони
земель адміністративно-територіальних
одиниць, проектів землеустрою щодо
впорядкування територій населених
пунктів, затверджених у встановленому
законом порядку.

Вимога щодо подання викопіювання з
кадастрової карти (плану) або інших
графічних матеріалів, на яких
зазначено бажане місце розташування
земельної ділянки, кореспондується з
вимогами пункту 3 статті 21 Тимчасового
порядку передачі (надання) земельних
ділянок у користування або у власність
із земель комунальної власності в
місті Києві, затвердженого рішенням
Київської міської ради від 28 лютого 2013
року N 63/9120 (далі по тексту - Тимчасовий
Порядок), згідно з яким до клопотання
додаються:

- викопіювання з кадастрової карти
(плану) або інші графічні матеріали у
масштабі не менше 1:2000, на яких
зазначено бажане місце розташування та
розмір земельної ділянки;

- витяг з містобудівного кадастру;

- витяг з міського земельного кадастру;

- нотаріально посвідчена письмова
згода землекористувача на вилучення
земельної ділянки чи її частини при
формуванні нової земельної ділянки (у
разі необхідності вилучення земельної
ділянки) або припинення права
користування земельною ділянкою чи її
частиною при формуванні нової
земельної ділянки (у разі добровільної
відмови від права користування
земельною ділянкою) із зазначенням
розмірів передбаченої для вилучення
(припинення права користування)
земельної ділянки та умов її вилучення,
а також документи, що посвідчують
правонаступництво землекористувача,
якщо таке було, або у разі ненадання чи
відмови у наданні такої згоди - рішення
суду про вирішення цього питання;

- нотаріально посвідчені копії
документів щодо правового статусу
об'єктів нерухомого майна (житлового
будинку та інших будівель, споруд) та
копія матеріалів технічної
інвентаризації об'єктів нерухомого
майна (житлового будинку та інших
будівель, споруд), якщо такі
розташовані на земельній ділянці;

- копії рішень уповноважених органів
про передачу земельної ділянки в
користування (у разі подачі клопотання
щодо земельної ділянки, яка надавалась
в користування до 15.03.91 - до введення в
дію Земельного кодексу Української
РСР) або довідка Департаменту
містобудування та архітектури про
відсутність в архіві документів щодо
відведення відповідної земельної
ділянки (крім подачі клопотання щодо
передачі сформованої земельної
ділянки без зміни її цільового
призначення);

- копії документів, що посвідчують
право на земельну ділянку (за
наявності, а у разі подачі клопотання
щодо передачі сформованої земельної
ділянки без зміни її цільового
призначення - обов'язково);

- копія реєстраційного номера
облікової картки платника податку
(крім громадян України, які через свої
релігійні або інші переконання
відмовилися від прийняття
реєстраційного номера облікової
картки платника податку
(ідентифікаційного номера), офіційно
повідомили про це відповідні органи
державної влади та мають відмітку в
паспорті громадянина України); копія
паспорта громадянина;

- довіреність або засвідчена в
установленому порядку її копія, на
підставі якої інтереси заявника
(громадянина) представляє його
уповноважена особа (у разі якщо
клопотання подається представником).

Пунктом 3.1 Тимчасового Порядку
встановлено, що до згоди
землекористувача на вилучення чи
припинення права користування
земельною ділянкою додаються:

а) у разі виникнення права користування
земельною ділянкою до 01.01.2013 - копія
документа, що посвідчує право
користування земельною ділянкою, та
витяг з Державного земельного кадастру
про земельну ділянку;

б) у разі виникнення права користування
земельною ділянкою після 01.01.2013 - копії
документів, що посвідчують оформлення
та реєстрацію права користування
земельною ділянкою, витяг з Державного
земельного кадастру про земельну
ділянку, витяг з Державного реєстру
речових прав на нерухоме майно про
реєстрацію права користування
земельною ділянкою.

Як встановлено судом з матеріалів
справи, подані позивачем разом з
клопотанням про надання земельної
ділянки не відповідають вимогам ст. 21
Тимчасового Порядку у зв'язку з тим, що
позивачем не вказано місце
розташування бажаної земельної
ділянки та не додано обов'язкових
документів, зазначених у листі
відповідача від 03.12.2013 року №3, та
порушено порядок звернення із
клопотанням про одержання безоплатно у
власність земельної ділянки із земель
комунальної власності, визначений в
статті 118 Земельного кодексу України (в
редакції, чинній на момент виникнення
спірних правовідносин).

Пунктом 4 Тимчасового Порядку
передбачено, що секретаріат Київської
міської ради разом з дорученням
(резолюцією) Київського міського
голови або заступника міського голови -
секретаря Київради у день надходження
клопотання або протягом наступного
робочого дня надсилає його через
приймальню Київради з земельних питань
для опрацювання до Департаменту
земельних ресурсів.

Згідно з п. 5 Тимчасового Порядку у разі
невідповідності клопотання та складу
доданих до нього документів вимогам
цього Порядку клопотання по суті не
розглядається Департаментом земельних
ресурсів, про що громадянин
інформується відповідним листом
протягом семи робочих днів з дня
надходження клопотання з секретаріату
Київської міської ради.

У цьому разі громадянин або його
уповноважена особа отримують додані до
клопотання документи у Департаменті
земельних ресурсів для приведення їх у
відповідність до вимог цього Порядку, а
при отриманні документів на звороті
клопотання громадянином або
уповноваженою ним особою робиться
відповідна відмітка з описом отриманих
документів, яка скріплюється підписом
громадянина або уповноваженої ним
особи із зазначенням дати отримання
документів.

Після приведення документів, що були
додані до клопотання, у відповідність
до вимог цього Порядку громадянин
подає клопотання до Київської міської
ради в порядку, встановленому цією
статтею.

Виходячи з аналізу встановлених
фактичних обставин справи на підставі
наведених норм законодавства, колегія
суддів приходить до висновку, що у
Київської міської ради або ж інших
суб'єктів владних повноважень
відсутній обов'язок підбирати вільні
земельні ділянки за клопотанням про
надання земельних ділянок
зацікавлених осіб.

Відсутність у позивача інформації про
наявність у місті Києві вільних
земельних ділянок не є обставиною, з
якою закон пов'язував би наявність
підстав для звільнення особи від
обов'язку подання встановлених
частиною шостою статті 118 Земельного
кодексу України документів.

У свою чергу, зважаючи на те, що розгляд
питання про наявність або ж
відсутність підстав для надання
дозволу на розробку проекту
землеустрою щодо відведення земельної
ділянки можливий лише по відношенню до
земельної ділянки, місце розташування
якої є визначеним, колегія суддів
погоджується із позицією суду першої
інстанції щодо відсутності ознак
протиправної бездіяльності Київської
міської ради з нерозгляду вказаного
питання на сесії ради.

Так, відповідно до пункту 3.11 Положення
про Департамент земельних ресурсів
виконавчого органу Київської міської
ради (Київської міської державної
адміністрації), затвердженого рішенням
Київської міської ради від 19.12.2002 №182/342
в редакції, чинній на момент виникнення
спірних правовідносин, Департамент
відповідно до покладених на нього
завдань розробляє в установленому
порядку проекти рішень Київської
міської ради, готує та подає
розпорядження Київського міського
голови, розпорядження виконавчого
органу Київської міської ради
(Київської міської державної
адміністрації), а також подає свої
висновки з питань розпорядження
землями в межах міста Києва; передачі
земельних ділянок у власність громадян
та юридичних осіб.

У той же час, зважаючи на відсутність
факту надання позивачем переліку
документів, встановленого, у тому числі
положеннями частини шостої статті 118
Земельного кодексу України, колегія
суддів погоджується із позицією суду
першої інстанції щодо неможливості
підготовки проекту рішення та розгляду
його на сесії Київської міської ради з
огляду на відсутність визначеного
об'єкта, по відношенню до якого має бути
прийнято рішення - земельної ділянки.

Таким чином, повернення клопотання
позивача на доопрацювання з
відповідними роз'ясненнями відповідає
вимогам Тимчасового Порядку.

Виходячи з викладеного, колегія суддів
погоджується з висновком суду першої
інстанції про відсутність підстав для
задоволення позову.

Доводи апеляційної скарги висновки
суду першої інстанції не спростовують.

Відповідно до ст. 159 КАС України судове
рішення повинно бути законним і
обґрунтованим. Законним є рішення,
ухвалене судом відповідно до норм
матеріального права при дотриманні
норм процесуального права.
Обґрунтованим є рішення, ухвалене
судом на підставі повно і всебічно
з'ясованих обставин у адміністративній
справі, підтверджених такими доказами,
які були досліджені в судовому
засіданні.

Згідно з ст. ст. 198, 200 КАС України, суд
апеляційної інстанції залишає скаргу
без задоволення, а постанову суду без
змін, якщо визнає, що суд першої
інстанції правильно встановив
обставини справи та ухвалив судове
рішення з додержанням норм
матеріального і процесуального права.

На підставі викладеного, керуючись ст.
ст. 167, 195, 197, 198, 200, 205, 206, 212, 254 КАС України,
колегія суддів, -

у х в а л и л а:

Апеляційну скаргу ОСОБА_2 залишити без
задоволення.

Постанову Окружного адміністративного
суду м. Києва від 30 травня 2014 року
залишити без змін.

Рішення набирає законної сили з
моменту проголошення, а якщо його було
прийнято за наслідками розгляду у
письмовому провадженні, - через п'ять
днів після направлення копій особам,
які беруть участь у справі (ч. 5 статті
254 КАС України). Касаційна скарга на
судові рішення подається
безпосередньо до суду касаційної
інстанції протягом двадцяти днів
після набрання законної сили судовим
рішенням суду апеляційної інстанції,
крім випадків, передбачених цим
Кодексом, а в разі складення постанови
в повному обсязі відповідно до статті
160 цього Кодексу - з дня складення
постанови в повному обсязі (стаття 212
КАС України).

Головуючий суддя

А.Б. ПаріновСудді
І.О. Грибан О.А. Губська

.

Головуючий суддя
Парінов А.Б.

Судді:
Грибан І.О.

Губська О.А.