Справа № 808/9321/13-а
Суддя: Сіпака Андрій Васильович
Дата ухвалення: 2014-06-10 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ЗАПОРІЗЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ
СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

10 червня 2014 року 15-55Справа № 808/9321/13-а
м.ЗапоріжжяЗапорізький окружний
адміністративний суд у складі:

головуючого судді Сіпаки А.В.

при секретарі Горбовій І.С.

за участю:

представника позивача Золотухіна Р.М.

представника відповідача Харламової
О.О.

розглянувши у відкритому судовому
засіданні в м. Запоріжжі
адміністративну справу

за позовом публічного акціонерного
товариства «ДТЕК Дніпроенерго»

до Спеціалізованої державної
податкової інспекції з обслуговування
великих платників у м. Запоріжжя
Міжрегіонального Головного управління
Міндоходів

про скасування податкового
повідомлення - рішення

ВСТАНОВИВ:

До Запорізького окружного
адміністративного суду надійшла
позовна заява публічного акціонерного
товариства «ДТЕК Дніпроенерго» (далі -
позивач) до Спеціалізованої державної
податкової інспекції з обслуговування
великих платників у м. Запоріжжя
Міжрегіонального Головного управління
Міндоходів (далі - відповідач) про
визнання протиправним та скасування
податкового повідомлення-рішення від
21.11.2013 № .

Представник позивача в судовому
засіданні позовні вимоги підтримав у
повному обсязі, посилаючись на
обставини, викладені в позовній заяві.
Адміністративний позов просить
задовольнити у повному обсязі.

Представник відповідача позов не
визнав, вважає, що оскаржуване рішення
прийнято обґрунтовано, у зв'язку з чим
просив у задоволенні позову відмовити.
Крім того, представник відповідача
пояснив, що факт подання уточнюючих
розрахунків свідчить про помилки, що
містяться у раніше поданих позивачем
деклараціях, що є підставою для
застосування штрафних санкцій.

Вислухавши пояснення осіб, які беруть
участь у справі, з'ясувавши обставини
справи та перевіривши їх доказами, суд
приходить до висновку, що позовні
вимоги підлягають задоволенню з
наступних підстав.

Судом встановлено, що Спеціалізованою
державною податковою інспекцією по
роботі з великими платниками податків
у м. Запоріжжі Державної податкової
служби була проведена камеральна
перевірка позивача щодо порядку
заповнення та подання податкового
розрахунку сум доходу, нарахованого
(сплаченого) на користь платника
податкіу і сум утриманого податку за ІІ
- IV квартали 2011 року, за результатами
якої складено Акт № 205/28-0/03327121 від
04.11.2013, яким встановлено порушення пп."б"
п. 176.2 ст.176, пункту 119.2 статті 119 ,а саме:
ПАТ «ДТЕК Дніпроенерго» подано
податкову звітність (форма №1ДФ) за ІІ -
IV квартали 2011 року з недостовірними
відомостями та помилками.

За результатами перевірки складено
податкове повідомлення-рішення від
21.11.2013 № , яким нараховано штрафні
(фінансові) санкції з податку на доходи
фізичних осіб у розмірі 1020 грн.

Суд вважає висновки Акту перевірки про
допущені позивачем порушення
підпункту "б" пункту 176.2 ст. 176, пункту 119.2
статті 119 Податкового кодексу
необґрунтованими, у зв'язку з чим
приходить до висновку про
протиправність прийнятого податкового
повідомлення-рішення з наступних
підстав.

Відповідно до пункту 46.1 статті 46
Податкового кодексу України податкова
декларація, розрахунок - документ, що
подається платником податків (у тому
числі відокремленим підрозділом у
випадках, визначених цим Кодексом)
контролюючому органу у строки,
встановлені законом, на підставі якого
здійснюється нарахування та/або сплата
податкового зобов'язання, чи документ,
що свідчить про суми доходу,
нарахованого (виплаченого) на користь
платників податків - фізичних осіб,
суми утриманого та /або сплаченого
податку.

Згідно зі статтею 49 Податкового
кодексу України, податкова декларація
подається за звітний період в
установлені цим Кодексом строки органу
державної податкової служби, в якому
перебуває на обліку платник податків.
Податкові декларації, крім випадків,
передбачених цим Кодексом, подаються
за базовий звітний (податковий) період,
в тому числі, що дорівнює календарному
кварталу або календарному півріччю (у
тому числі в разі сплати квартальних
або піврічних авансових внесків) -
протягом 40 календарних днів, що
настають за останнім календарним днем
звітного (податкового) кварталу
(півріччя);

Стаття 51 Податкового кодексу України
визначає порядок подання відомостей
про суми виплачених доходів платникам
податків - фізичним особам.

Так, податковий агент зобов'язаний
подавати у строки, встановлені цим
Кодексом для податкового кварталу,
податковий розрахунок сум доходу,
нарахованого (сплаченого) на користь
платників податків, а також сум
нарахованого та утриманого з них
податку органу державної податкової
служби за місцем свого обліку.

Відповідно до пункту 176.1 статті 176
Податкового кодексу України платники
податку зобов'язані вести облік
доходів і витрат в обсягах, необхідних
для визначення суми загального річного
оподатковуваного доходу, у разі якщо
такий платник податку зобов'язаний
відповідно до цього розділу подавати
декларацію або має право на таке
подання з метою повернення надміру
сплачених податків, у тому числі при
застосуванні права на податкову
знижку, подавати податкову декларацію
за встановленою формою у визначені
строки у випадках, коли згідно з
нормами цього розділу таке подання є
обов'язковим.

Згідно з пунктом 176.2 статті 176
Податкового кодексу України, особи, які
відповідно до цього Кодексу мають
статус податкових агентів, зобов'язані:

а) своєчасно та повністю нараховувати,
утримувати та сплачувати
(перераховувати) до бюджету податок з
доходу, що виплачується на користь
платника податку та оподатковується до
або під час такої виплати за її рахунок;

б) подавати у строки, встановлені цим
Кодексом для податкового кварталу,
податковий розрахунок суми доходу,
нарахованого (сплаченого) на користь
платників податку, а також суми
утриманого з них податку до органу
державної податкової служби за місцем
свого розташування. Такий розрахунок
подається лише у разі нарахування сум
зазначених доходів платнику податку
податковим агентом протягом звітного
періоду. Запровадження інших форм
звітності з зазначених питань не
допускається.

Правила та порядок складання та
подання податкових розрахунків
затверджені наказом ДПА України від
24.12.2010р. №1020 "Про затвердження форми
Податкового розрахунку сум доходу,
нарахованого (сплаченого) на користь
платників податку, і сум утриманого з
них податку (форма №1ДФ) та Порядку
заповнення та подання податковими
агентами Податкового розрахунку сум
доходу, нарахованого (сплаченого) на
користь платників податку, і сум
утриманого з них податку".

Так, податковий розрахунок подається
окремо за кожний квартал (податковий
період) протягом 40 календарних днів,
наступних за останнім календарним днем
звітного кварталу. Окремий податковий
розрахунок за календарний рік не
подається.

Надається він до органу ДПС за
місцезнаходженням податкового агента -
юридичної особи або її відокремлених
підрозділів чи до органу державної
податкової служби за податковою
адресою фізичної особи - податкового
агента. Він може бути наданий органу
державної податкової служби в
електронній формі за добровільним
рішенням податкового агента.

Податковий розрахунок подається
податковими агентами із штатною
чисельністю працівників до 1000 осіб
єдиним документом на всіх, що працюють,
з обов'язковим заповненням їхніх
податкових номерів або серії та номера
паспорта (для фізичних осіб, які через
свої релігійні переконання
відмовились від прийняття
реєстраційного номера облікової
картки платника податків та повідомили
про це відповідний орган державної
податкової служби і мають відмітку у
паспорті) - однією порцією. Якщо штатна
чисельність працівників є більшою ніж
1000 осіб, можливе подання податкового
розрахунку кількома порціями, кожна з
яких являє собою окремий податковий
розрахунок із своїм номером порції.
Строк подання останньої порції не
повинен перевищувати встановленого
строку подання податкового розрахунку.
Аркуші окремого податкового
розрахунку зшиваються.

Пунктом 171.1 статті 171 Податкового
кодексу України передбачено, що особою,
відповідальною за нарахування,
утримання та сплату (перерахування) до
бюджету податку з доходів у вигляді
заробітної плати, є роботодавець, який
виплачує такі доходи на користь
платника податку.

Особи, які відповідно до цього Кодексу
мають статус податкових агентів,
зобов'язані:

а) своєчасно та повністю нараховувати,
утримувати та сплачувати
(перераховувати) до бюджету податок з
доходу, що виплачується на користь
платника податку та оподатковується до
або під час такої виплати за її рахунок;

б) подавати у строки, встановлені цим
Кодексом для податкового кварталу,
податковий розрахунок суми доходу,
нарахованого (сплаченого) на користь
платників податку, а також суми
утриманого з них податку до органу
державної податкової служби за місцем
свого розташування. Такий розрахунок
подається лише у разі нарахування сум
зазначених доходів платнику податку
податковим агентом протягом звітного
періоду.

Запровадження інших форм звітності з
зазначених питань не допускається.

Своєчасне подання позивачем
податкової звітності за формою №1-ДФ І,
ІІ квартали 2011 року визнається
представниками сторін та, відповідно
до приписів частини 3 статті 72 Кодексу
адміністративного судочинства
України, зазначені обставини не
потребують доказуванню.

Пунктом 50.1 статті 50 Податкового
кодексу України передбачено, у разі
якщо у майбутніх податкових періодах (з
урахуванням строків давності,
визначених статтею 102 цього Кодексу)
платник податків самостійно виявляє
помилки, що містяться у раніше поданій
ним податковій декларації (крім
обмежень, визначених цією статтею), він
зобов'язаний надіслати уточнюючий
розрахунок до такої податкової
декларації за формою чинного на час
подання уточнюючого розрахунку.

Платник податків має право не подавати
такий розрахунок, якщо відповідні
уточнені показники зазначаються ним у
складі податкової декларації за
будь-який наступний податковий період,
протягом якого такі помилки були
самостійно виявлені.

Платник податків, який самостійно
виявляє факт заниження податкового
зобов'язання минулих податкових
періодів, зобов'язаний, за винятком
випадків, установлених пунктом 50.2 цієї
статті:

а) або надіслати уточнюючий розрахунок
і сплатити суму недоплати та штраф у
розмірі трьох відсотків від такої суми
до подання такого уточнюючого
розрахунку;

б) або відобразити суму недоплати у
складі декларації з цього податку, що
подається за податковий період,
наступний за періодом, у якому виявлено
факт заниження податкового
зобов'язання, збільшену на суму штрафу
у розмірі п'яти відсотків від такої
суми, з відповідним збільшенням
загальної суми грошового зобов'язання
з цього податку.

Якщо після подачі декларації за
звітний період платник податків подає
нову декларацію з виправленими
показниками до закінчення граничного
строку подання декларації за такий
самий звітний період, то штрафи,
визначені у цьому пункті, не
застосовуються.

Обмеження щодо можливості подачі
уточнюючих розрахунків визначені
пунктом 50.2 статті 50 Податкового
кодексу України, відповідно до якого
платник податків під час проведення
документальних планових та
позапланових виїзних перевірок не має
права подавати уточнюючі розрахунки до
поданих ним раніше податкових
декларацій за будь-який звітний
(податковий) період з відповідного
податку і збору, який перевіряється
контролюючим органом.

Як встановлено судом, позивачем були
подані уточнюючі розрахунки
податкової звітності (форми №1-ДФ):

- За 2 квартал 2011 року, уточнюючий
Податковий розрахунок від 24.11.2011 р.
№ (порція №12), яким виправлені
помилки у звітних Податкових
розрахунках за 2 квартал 2011 року: порція
№3 у п.3920 податковий номер (стовбець №2)
«» замінено на «» та у п.3921
податковий номер (стовбець №2) «»
замінено на «», зазначене
відображено у п.п. 1-4 уточнюючого
Податкового розрахунку за 2 квартал 2011
року; порція №8 у п.11 податковий номер
(стовбець №2) «» замінено на
«», зазначене відображено у п.п. 5-6
уточнюючого Податкового розрахунку за
2 квартал 2011 року;

- За 3 квартал 2011 року, уточнюючий
Податковий розрахунок від 10.01.2012 р.
№ (порція №14), яким виправлені
помилки у звітних Податкових
розрахунках за 3 квартал 2011 року: п.3580
порції №1 об'єднаний з п.2136 порції №3,
Зазначене відображено у п.п. 3-5
уточнюючого Податкового розрахунку за
3 квартал 2011 року, порція №9 у п.5
податковий номер (стовбець №2) «»
замінено на «», зазначене
відображено у п.п. 1-2 уточнюючого
Податкового розрахунку за 3 квартал 2011
року;

- За 4 квартал 2011 року, уточнюючий
Податковий розрахунок від 14.05.2012 р.
№ (порція №1), яким виправлені
помилки у Податкових розрахунках за 4
квартал 2011 року: порція №1 у п.140
податковий номер (стовбець N92) «»
замінено на «», зазначене
відображено у п.п. 3-4 уточнюючого
Податкового розрахунку за 4 квартал 2011
року, порція №1 з п.5761 ознака подат.соц.
пільги (стовбець №8) «02», виключена,
зазначене відображено у п.п. 5-6
уточнюючого Податкового розрахунку за
4 квартал 2011 року, порція №6 у п.74
податковий номер (стовбець №2) «»
замінено на «», зазначене
відображено у п.п. 1-2 уточнюючого
Податкового розрахунку за 4 квартал 2011
року.

Уточнюючі розрахунки податкової
звітності (форми №1-ДФ) ІІ-ІV квартали 2011
року в яких виправлені помилки,
самостійно виявлені платником
податків, подані позивачем до
проведення перевірки органом
державної податкової служби, що не
оспорюється представником відповідача
в судовому засіданні.

Відповідальність за податкові
правопорушення в частині неподання,
подання з порушенням встановлених
строків, подання не у повному обсязі, з
недостовірними відомостями або з
помилками податкової звітності про
суми доходів, нарахованих (сплачених)
на користь платника податків, суми
утриманого з них податку передбачена
пунктом 119.2 статті 119 Податкового
кодексу України.

Положеннями статті 109 Податкового
кодексу України передбачено, що
податковими правопорушеннями є
протиправні діяння (дія чи
бездіяльність) платників податків,
податкових агентів, та/або їх посадових
осіб, а також посадових осіб
контролюючих органів, що призвели до
невиконання або неналежного виконання
вимог, установлених цим Кодексом та
іншим законодавством, контроль за
дотриманням якого покладено на
контролюючі органи.

Вчинення платниками податків, їх
посадовими особами та посадовими
особами контролюючих органів порушень
законів з питань оподаткування та
порушень вимог, встановлених іншим
законодавством, контроль за
дотриманням якого покладено на
контролюючі органи, тягне за собою
відповідальність, передбачену цим
Кодексом та іншими законами України.

З аналізу наведеної норми вбачається,
що податкове правопорушення це діяння
яке посягає на важливі для держави
суспільні відносини, порушення яких є
шкідливим як для держави так і
суспільства.

Протиправність податкового
правопорушення є діянням, яке призвело
до невиконання або неналежного
виконання вимог, установлених ПК
України, контроль за дотриманням якого
покладено на контролюючі органи.

Податковим Кодексом України
вимагається від податкових агентів
своєчасно та повністю нараховувати,
утримувати та сплачувати
(перераховувати) до бюджету податок з
доходу, що виплачується на користь
платника податку, своєчасно подавати у
строки податковий розрахунок суми
доходу, нарахованого (сплаченого) на
користь платників податку, а також суми
утриманого з них податку до органу
державної податкової служби за місцем
свого розташування та усувати
самостійно виявлені помилки.

Як встановлено судом, позивачем було
своєчасно подано до податкового органу
відповідну звітність, а також
самостійно усунуто виявлені помилки,
які не стосуються сумарних показників
сум доходів, нарахованих (сплачених) на
користь платника податків, сум
утриманого з них податку, у зв'язку з
чим бюджет не зазнав втрат. Крім того,
право самостійно усунути виявлені
помилки, передбачено діючим
законодавством, як щоб законодавець за
мету ставив притягнення до
відповідальності за будь яке
порушення, яке не призвело до суттєвих
порушень, відповідно не було б на
законодавчому рівні передбачено
можливості усунення виявлених помилок.
Відтак, суд приходить до висновку про
необґрунтованість та недоведеність
висновку податкового органу про
порушення позивачем вимог податкового
законодавства, у зв'язку з чим підстави
для застосування штрафних санкцій до
позивач відсутні.

Згідно з ч.1 ст.11 КАС України, розгляд і
вирішення справ в адміністративних
судах здійснюється на засадах
змагальності сторін та свободи в
наданні ними суду своїх доказів і у
доведеності перед судом їх
переконливості.

Відповідно до п.2 ст.71 КАС України, в
адміністративних справах про
протиправність рішень, дій чи
бездіяльності суб'єкта владних
повноважень обов'язок щодо доказування
правомірності свого рішення, дії чи
бездіяльності покладається на
відповідача, якщо він заперечує проти
адміністративного позову.

Враховуючи, що позивачем у порядку та
строки, визначені Податковим кодексом
України, подані уточнюючі розрахунки
податкової звітності за формою № 1-ДФ, в
яких виправлені помилки, самостійно
виявлені платником податків, суд
приходить до висновку про відсутність
податкового правопорушення, як
підстави для застосування штрафної
санкції, у зв'язку з чим рішення про
застосування до позивача такої санкції
прийнято протиправно, а відтак, позовні
вимоги про його скасування є
обґрунтованими та такими, що
підлягають задоволенню.

Відповідно до ст. 94 КАС України,
присудженню з Державного бюджету
України на користь позивача підлягають
здійснені ним та документально
підтвердженні судові витрати.

На підставі викладеного, керуючись ст.
ст. 158-163, 186 КАС України, Податковим
Кодексом України, суд

ПОСТАНОВИВ:

Адміністративний позов задовольнити в
повному обсязі.

Скасувати податкове повідомлення -
рішення винесене Спеціалізованою
державною податковою інспекцією з
обслуговування великих платників у м.
Запоріжжя Міжрегіонального Головного
управління Міндоходів 21.11.2013 за №.

Стягнути з державного бюджету на
користь публічного акціонерного
товариства «ДТЕК Дніпроенерго» (), суму судового збору у розмірі 172
грн. 05 коп.

Постанова набирає законної сили після
закінчення строку подання апеляційної
скарги, встановленого Кодексом
адміністративного судочинства
України, якщо таку скаргу не було
подано.

Постанова може бути оскаржена в
апеляційному порядку до
Дніпропетровського апеляційного
адміністративного суду через
Запорізький окружний адміністративний
суд шляхом подачі в 10-денний строк з дня
її проголошення, а в разі складення
постанови у повному обсязі відповідно
до статті 160 КАС України, або прийняття
постанови у письмовому провадженні - з
дня отримання копії постанови,
апеляційної скарги, з подачею її копії
відповідно до кількості осіб, які
беруть участь у справі.

Якщо суб'єкта владних повноважень у
випадках та порядку, передбачених
частиною четвертою статті 167 КАС
України, було повідомлено про
можливість отримання копії постанови
суду безпосередньо в суді, то
десятиденний строк на апеляційне
оскарження постанови суду
обчислюється з наступного дня після
закінчення п'ятиденного строку з
моменту отримання суб'єктом владних
повноважень повідомлення про
можливість отримання копії постанови
суду.

Копія апеляційної скарги одночасно
надсилається особою, яка її подає, до
суду апеляційної інстанції.

Суддя А.В.
Сіпака