Справа № 826/9508/14
Суддя: Іщук І.О.
Дата ухвалення: 2014-07-07 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД міста
Каменєва 8, корпус 1 У Х В А Л А
про залишення позовної заяви без
07 липня 2014 року м. Київ
№ 826/9508/14
Окружний адміністративний суд міста
Києва у складі судді Іщука І.О.,
ознайомившись із позовною заявою і
доданими до неї матеріалами
за позовомОСОБА_1до1. Міністерства
внутрішніх справ України, 2.
Управління МВС України на
Придніпровській залізниціпровизнання
рішення протиправними, їх скасування
та зобов'язання вчинити дії, без
виклику сторін

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 звернувся до Окружного
адміністративного суду м. Києва з
позовом до Міністерства внутрішніх
справ України, Управління МВС України
на Придніпровській залізниці про
визнання рішення протиправними, їх
скасування та зобов'язання вчинити дії.

Разом з позовною заявою позивачем
надано клопотання про визнання причин
пропуску строку звернення до суду
поважними та відкриття провадження у
справі.

Вирішуючи заявлене клопотання суд
виходить з наступного.

Відповідно до ч. 1 ст. 99 Кодексу
адміністративного судочинства України
адміністративний позов може бути
подано в межах строку звернення до
адміністративного суду, встановленого
цим Кодексом або іншими законами.

Відповідно до ч. 3 ст. 99 Кодексу
адміністративного судочинства України
для захисту прав, свобод та інтересів
особи цим Кодексом та іншими законами
можуть встановлюватися інші строки для
звернення до адміністративного суду,
які, якщо не встановлено інше,
обчислюються з дня, коли особа
дізналася або повинна була дізнатися
про порушення своїх прав, свобод чи
інтересів. Для звернення до суду у
справах щодо прийняття громадян на
публічну службу, її проходження,
звільнення з публічної служби
встановлюється місячний строк.

Відповідно до ч. 1 ст. 233 Кодексу законів
про працю України працівник може
звернутися з заявою про вирішення
трудового спору безпосередньо до
районного, районного у місті, міського
чи міськрайонного суду в тримісячний
строк з дня, коли він дізнався або
повинен був дізнатися про порушення
свого права, а у справах про звільнення
- в місячний строк з дня вручення копії
наказу про звільнення або з дня видачі
трудової книжки.

Таким чином, із системного аналізу
вищенаведених правових норм
вбачається, що спір про звільнення - це
спір за заявою про поновлення на
роботі. Тому при зверненні до суду з
такими заявами діє тримісячний строк.
Для звернення з позовами про
поновлення на роботі встановлено (як
виняток) місячний строк.

Отже, день, з якого слід обчислювати
строк для звернення до суду з позовом
про захист права обчислюється з дня,
коли працівник дізнався або повинен
був дізнатися про порушення його права.

При цьому, ст. 233 КЗпП конкретизує це
правило відносно випадку звільнення
працівника. В цьому разі строк
обчислюється з дня вручення копії
наказу про звільнення або з дня видачі
трудової книжки.

Суд зазначає, що визначати день, з якого
розпочинається обчислення строків,
необхідно з дня, коли вчинено більш
ранню дію. Такий висновок обумовлено
тим, що обчислення строку з дня
вручення копії наказу про звільнення
або трудової книжки є лише
конкретизацією загального правила про
обчислення строку з дня, коли працівник
дізнався або повинен був дізнатися про
порушення його суб'єктивних трудових
прав. Таким чином, першою необхідно
вважати дію керівника щодо звільнення,
яка, на думку позивача є протиправною,
зокрема, про яку він дізнався вперше, а
потім необхідно враховувати
невручення керівником відповідних
документів працівнику. Тобто
необхідною умовою є визначення дня з
якого позивач вперше дізнався про його
порушене право.

В обґрунтування заявленого клопотання
позивач зазначив, що оскаржуваний
наказ Міністерства внутрішніх справ
України від 06 липня 2010 року № 1186 о/с по
особовому складу (про звільнення
позивача за порушення дисципліни)
позивач дізнався в кінці 2010 року, однак
витяг з цього наказу йому не було
надіслано.

Крім того, в якості обґрунтування
поважності причин пропуску строку
звернення до суду позивач зазначає, що
відповідачем не вручено позивачу
витягу з наказу про звільнення, не
оголошено наказ про застосування
дисциплінарного стягнення, не
ознайомлено з наказам про призначення
позивача у зв'язку зі скороченням
посади на будь-яку іншу посаду, куди б
останній мав виходити на службу, не
ознайомлено з матеріалами службового
розслідування вчинення вчиненого
дисциплінарного проступку, не
повернуто трудову книжку, не
ознайомлено з атестацією, яка є
обов'язковою перед звільненням, не
ознайомлено з поданням на звільнення, а
також позивача не було запрошено на
засідання кадрової комісії.

Проаналізувавши фактичні обставини
справи, викладені позивачем в заяві про
визнання причин пропуску строку
звернення до суду поважними та, з
урахуванням положень ст. 233 КЗпП та ч. 3
ст. 99 КАС України суд зауважує, що
позивач вперше дізнався про його
порушене право ще в 2010 році.

Натомість позивач звернувся до
Окружного адміністративного суду м.
Києва з позовом до Міністерства
внутрішніх справ України, Управління
МВС України на Придніпровській
залізниці про визнання рішення
протиправними, їх скасування та
зобов'язання вчинити дії - 03.07.2014 р.,
тобто з пропущенням місячного строку
звернення до суду.

Інших доказів, які б свідчили про
поважність причин пропуску строку
звернення до суду позивачем не надано.

За таких обставин, ознайомившись із
наданими матеріалами на стадії
вирішення питання про відкриття
провадження у справі, суд дійшов
висновку, що адміністративний позов
подано після закінчення місячного
строку звернення до суду,
установленого ч. 3 ст. 99 Кодексом
адміністративного судочинства
України.

Згідно із частиною другою статті 5
Кодексу адміністративного судочинства
України провадження в
адміністративних справах здійснюється
відповідно до закону, чинного на час
вчинення окремої процесуальної дії,
розгляду і вирішення справи.

Статтею 100 Кодексу адміністративного
судочинства України передбачено, що
адміністративний позов, поданий після
закінчення строків, установлених
законом, залишається без розгляду, якщо
суд на підставі позовної заяви та
доданих до неї матеріалів не знайде
підстав для визнання причин пропуску
строку звернення до адміністративного
суду поважними, про що постановляється
ухвала.

Позовна заява може бути залишена без
розгляду як на стадії вирішення
питання про відкриття провадження в
адміністративній справі без
проведення судового засідання, так і в
ході підготовчого провадження чи
судового розгляду справи.

З огляду на викладене, суд не знайшов
підстав для визнання причин пропуску
строку звернення до адміністративного
суду поважними.

Враховуючи, що заява позивача про
обґрунтування причин пропуску строків
звернення до суду є необґрунтованою, а
причини пропуску строку звернення суд
не визнав поважними, позовна заява
підлягає залишенню без розгляду на
підставі статей 99, 100 Кодексу
адміністративного судочинства
України.

З огляду на викладене, керуючись
статтями 99, 100, 160, 165 Кодексу
адміністративного судочинства
України, суд -

У Х В А Л И В:

Позовну заяву ОСОБА_1 - залишити без
розгляду.

Позовну заяву із доданими до неї
матеріалами надіслати позивачеві.

Повідомити позивача, що особа, позовна
заява якої залишена без розгляду, після
усунення підстав, з яких заява була
залишена без розгляду, має право
звернутися до адміністративного суду в
загальному порядку.

Ухвала набирає законної сили,
відповідно до ст. 254 Кодексу
адміністративного судочинства
України.

Ухвала може бути оскаржена до суду
апеляційної інстанції протягом п'яти
днів з дня її отримання особою, яка
оскаржує ухвалу, за правилами,
встановленими ст. ст. 185-187 Кодексу
адміністративного судочинства України

Суддя
І.О.
Іщук