Справа № 826/5337/14
Суддя: Кобаль М.І.
Дата ухвалення: 2014-07-02 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ
АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Справа: № 826/5337/14
Головуючий у 1-й інстанції: Кротюк
Суддя-доповідач: Кобаль М.І.
ПОСТАНОВА

Іменем України

02 липня 2014 року
м. Київ

Київський апеляційний
адміністративний суд у складі колегії
суддів:

головуючого - судді
Кобаля М.І.,

суддів:
Борисюк Л.П., Собківа Я.М.

розглянувши в порядку письмового
провадження матеріали апеляційної
скарги ОСОБА_2 на постанову Окружного
адміністративного суду міста Києва від
16 травня 2014 року у справі за
адміністративним позовом ОСОБА_2 до
Київської міської ради про визнання
бездіяльності протиправною та
зобов'язання вчинити дії, -

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_2 (далі - Позивач) звернулась до
суду із адміністративним позовом до
Київської міської ради (далі -
Відповідачі) у якому просила визнати
бездіяльність протиправною та
зобов'язати відповідача винести на
засідання найближчої сесії Київської
міської ради та розглянути клопотання
про надання безоплатно у власність
земельної ділянки.

Постановою Окружного
адміністративного суду міста Києва від
16 травня 2014 року в задоволенні вимог
адміністративного позову відмовлено.

Не погоджуючись із прийнятим судовим
рішенням, позивач подала апеляційну
скаргу, в якій просить (за текстом
апеляційної скарги) скасувати рішення
суду першої інстанції, ухвалити нове
рішення, яким задовольнити вимоги
адміністративного позову в повному
обсязі.

Свої вимоги апелянт обґрунтовує тим, що
судом першої інстанції було порушено
норми матеріального та процесуального
права, що призвело до неправильного
вирішення справи.

Сторони, будучи належним чином
повідомлені про дату, час та місце
апеляційного розгляду справи, в судове
засідання не з'явилися. Про причини
своєї неявки суд не повідомили.

Враховуючи, що в матеріалах справи
достатньо письмових доказів для
правильного вирішення апеляційної
скарги, а особиста участь сторін в
судовому засіданні - не обов'язкова,
колегія суддів у відповідності до ч. 4
ст. 196 КАС України визнала можливим
проводити апеляційний розгляд справи
за відсутності сторін.

Апеляційний розгляд справи
здійснюється без фіксування судового
засідання за допомогою
звукозаписувального технічного
засобу, оскільки сторони у судове
засідання не з'явились.

Відповідно до ч.1 ст. 41 КАС України, у
разі неявки у судове засідання всіх
осіб, які беруть участь у справі, чи
якщо відповідно до положень цього
Кодексу розгляд справи здійснюється за
відсутності осіб, які беруть участь у
справі (у тому числі при розгляді
справи в порядку письмового
провадження), фіксування судового
засідання за допомогою
звукозаписувального технічного засобу
не здійснюється.

Відповідно до ст. 202 КАС України,
підставами для скасування постанови
або ухвали суду першої інстанції та
ухвалення нового рішення є зокрема,
порушення норм матеріального або
процесуального права, що призвело до
неправильного вирішення справи або
питання.

Згідно із ч. 3 ст. 2 КАС України, у справах
щодо оскарження рішень, дій чи
бездіяльності суб'єктів владних
повноважень адміністративні суди
перевіряють чи прийняті (вчинені) вони:
на підставі, у межах повноважень та у
спосіб, що передбачені Конституцією та
законами України; з використанням
повноваження з метою, з якою це
повноваження надано; обґрунтовано,
тобто з урахуванням усіх обставин, що
мають значення для прийняття рішення;
безсторонньо (неупереджено);
добросовісно; розсудливо; з
дотриманням принципу рівності перед
законом, запобігаючи несправедливій
дискримінації; пропорційно, зокрема з
дотриманням необхідного балансу між
будь-якими несприятливими наслідками
для прав, свобод та інтересів особи і
цілями, на досягнення яких спрямоване
це рішення (дія); з урахуванням права
особи на участь у процесі прийняття
рішення; своєчасно, тобто протягом
розумного строку.

Як встановлено судом першої інстанції
та підтверджується матеріалами справи,
20.01.2014 року позивач звернулася до
Київської міської ради в порядку ст. 118
Земельного кодексу України з
клопотанням, в якому просила визначити
без її погодження та виділити їй
земельну ділянку орієнтовним розміром
до 0,01 га в межах міста Києва з цільовим
призначенням для індивідуального
гаражного будівництва, до якого
зокрема додала графічні матеріали.

Листом від 26.03.2014 №05702-08/Г-350-988
Департамент земельних ресурсів
виконавчого органу Київської міської
ради (Київської міської державної
адміністрації) повідомив позивача про
невідповідність поданого ним
клопотання та складу доданих до нього
документів вимогам Тимчасового
порядку, затвердженого рішенням
Київської міської ради від 28.02.2013 № 63/9120
та зауважив, що дане клопотання не
підлягає розгляду по суті.

Позивач вказує на протиправність дій
відповідача щодо неприйняття ним
відповідного рішення за результатом
розгляду її клопотання про надання
безоплатно у власність земельної
ділянки без її погодження, орієнтовною
площею 0,01 га для індивідуального
гаражного будівництва у межах міста
Києва, що в подальшому стало підставою
для її звернення до суду з даним
позовом.

Приймаючи рішення про відмову в
задоволенні вимог адміністративного
позову, суд першої інстанції виходив з
того, що оскільки клопотання
відповідача та додані до нього
документи не відповідають вимогам
Тимчасового порядку передачі (надання)
земельних ділянок у користування або у
власність із земель комунальної
власності в місті Києві від 28.02.2013 року
N63/9120, воно не розглядається по суті
Департаментом земельних ресурсів.

Колегія суддів апеляційної інстанції
не погоджується з таким висновком суду
першої інстанції, оскільки він не
знайшов своє підтвердження під час
апеляційного розгляду справи.

Статтею 144 Конституції України
визначено, що органи місцевого
самоврядування в межах повноважень,
визначених законом, приймають рішення,
які є обов'язковими до виконання на
відповідній території.

Частиною 3 статті 24 Закону України від 21
травня 1997 року "Про місцеве
самоврядування в Україні" визначено, що
органи місцевого самоврядування та їх
посадові особи діють лише на підставі,
в межах повноважень та у спосіб,
передбачені Конституцією і законами
України, та керуються у своїй
діяльності Конституцією і законами
України, актами Президента України,
Кабінету Міністрів України, а в
Автономній Республіці Крим - також
нормативно-правовими актами Верховної
Ради і Ради міністрів Автономної
Республіки Крим, прийнятими у межах
їхньої компетенції.

Відповідно до статті 9 Земельного
кодексу України, до повноважень
Київської міської ради у галузі
земельних відносин на їх території
належить: а) розпорядження землями
територіальної громади міста; б)
передача земельних ділянок
комунальної власності у власність
громадян та юридичних осіб відповідно
до цього Кодексу; в) надання земельних
ділянок у користування із земель
комунальної власності відповідно до
цього Кодексу; г) вилучення земельних
ділянок із земель комунальної
власності в порядку, передбаченому цим
Кодексом; ґ) викуп земельних ділянок
для суспільних потреб міста; д)
припинення права користування
земельними ділянками у випадках,
передбачених цим Кодексом; е) прийняття
рішення щодо звільнення самовільно
зайнятих земельних ділянок; є)
підготовка висновків щодо вилучення
(викупу) та надання земельних ділянок
із земель державної власності, що
проводяться органами виконавчої влади;
ж) встановлення та зміна меж сіл, селищ,
районів у містах; з) організація
землеустрою; и) координація діяльності
місцевих органів земельних ресурсів; і)
здійснення контролю за використанням і
охороною земель комунальної власності,
додержанням земельного та
екологічного законодавства; ї)
обмеження, тимчасова заборона
(зупинення) чи припинення використання
земельної ділянки громадянами та
юридичними особами в разі порушення
ними вимог земельного законодавства; й)
інформування населення щодо надання,
вилучення (викупу) земельних ділянок; к)
внесення у встановленому порядку
пропозицій до Верховної Ради України
щодо встановлення та зміни меж міст; л)
вирішення земельних спорів; м)
вирішення інших питань у галузі
земельних відносин відповідно до
закону.

Відповідно до ч.1 та ч.3 ст.116 Земельного
кодексу України, громадяни та юридичні
особи набувають права власності та
право користування земельними
ділянками із земель державної або
комунальної власності за рішенням
органів виконавчої влади або місцевого
самоврядування в межах їх повноважень.
Безоплатна передача земельних ділянок
у власність громадян провадиться у
разі: приватизації земельних ділянок,
які перебувають у користуванні
громадян; одержання земельних ділянок
внаслідок приватизації державних і
комунальних сільськогосподарських
підприємств, установ та організацій;
одержання земельних ділянок із земель
державної і комунальної власності в
межах норм безоплатної приватизації,
визначених цим Кодексом.

Згідно із ч.6 та ч.7 ст.118 Земельного
кодексу України, громадяни,
зацікавлені в одержанні безоплатно у
власність земельної ділянки із земель
державної або комунальної власності
для будівництва та обслуговування
жилого будинку, господарських будівель
і споруд (присадибної ділянки) у межах
норм безоплатної приватизації, подають
клопотання до відповідного органу
виконавчої влади або органу місцевого
самоврядування, який передає земельні
ділянки державної чи комунальної
власності у власність відповідно до
повноважень, визначених ст.122 цього
Кодексу. У клопотанні зазначаються
цільове призначення земельної ділянки
та її орієнтовні розміри. До клопотання
додаються викопіювання з кадастрової
карти (плану) або інші графічні
матеріали, на яких зазначено бажане
місце розташування земельної ділянки,
погодження землекористувача (у разі
вилучення земельної ділянки, що
перебуває у користуванні інших осіб) та
документи, що підтверджують досвід
роботи у сільському господарстві або
наявність освіти, здобутої в аграрному
навчальному закладі (у разі надання
земельної ділянки для ведення
фермерського господарства).
Відповідний орган виконавчої влади або
орган місцевого самоврядування, який
передає земельні ділянки державної чи
комунальної власності у власність
відповідно до повноважень, визначених
ст.122 цього Кодексу розглядає
клопотання у місячний строк і дає
дозвіл на розроблення проекту
землеустрою щодо відведення земельної
ділянки або надає мотивовану відмову у
його наданні.

В силу вимог ч.1 та ч.3 ст.123 Земельного
кодексу України, встановлено, що
надання земельних ділянок державної
або комунальної власності у
користування здійснюється на підставі
рішень органів виконавчої влади або
органів місцевого самоврядування.
Відповідний орган виконавчої влади або
орган місцевого самоврядування в межах
їх повноважень у місячний строк
розглядає клопотання і дає дозвіл на
розроблення проекту землеустрою щодо
відведення земельної ділянки або надає
мотивовану відмову у його наданні.

При цьому, пунктом 34 ч.1 ст.26 Закону "Про
місцеве самоврядування в Україні",
зафіксовано, що до виключної
компетенції сільських, селищних,
міських рад належить відповідно до
закону вирішення питань регулювання
земельних відносин. Зазначені питання
вирішуються відповідно до закону на
пленарних засіданнях ради.

Так, згідно з п.2 ст.22 Закону України "Про
столицю України - місто-герой Київ"
(надалі - Закон №401), у зв'язку зі
здійсненням м. Києвом функцій столиці
України Київська міська рада та
Київська міська державна
адміністрація, кожна в межах своєї
компетенції, встановленої законами
України, мають право встановлювати
порядок утримання та експлуатації
об'єктів, розташованих у місті, та
прилеглої до них території, правила
благоустрою, торговельного,
побутового, транспортного,
житлово-комунального та іншого
соціально-культурного обслуговування,
визначати особливості
землекористування та використання
інших природних ресурсів.

Згідно із статтею 6 Закону "Про столицю
України - місто-герой Київ", місцеве
самоврядування у місті Києві
здійснюється територіальною громадою
міста як безпосередньо, так і через
Київську міську раду, районні в місті
ради (у разі їх утворення) та їх
виконавчі органи. Місцеві державні
адміністрації підзвітні і
підконтрольні відповідним радам у
частині повноважень, делегованих їм
відповідними радами.

Відповідно до Закону "Про місцеве
самоврядування в Україні", делеговані
повноваження - це повноваження органів
виконавчої влади, надані органам
місцевого самоврядування законом, а
також повноваження органів місцевого
самоврядування, які передаються
відповідним місцевим державним
адміністраціям за рішенням районних,
обласних рад.

При цьому, Указом Президента України
№810/98 від 22.07.1998 р. "Про заходи щодо
впровадження Концепції
адміністративної реформи в Україні",
визначено, що делеговані функції,
повноваження функції, повноваження
(права і обов'язки), що їх набуває певний
суб'єкт (орган чи посадова особа) шляхом
передачі йому для виконання від іншого
суб'єкта за власним рішенням
останнього або на підставі норми
закону. "Делегування" означає, як
правило, передачу функцій, повноважень
на певний час із збереженням у
делегуючого суб'єкта права повернути
їх до власного виконання. Водночас,
делегуючий суб'єкт набуває право
контролю за станом і наслідками
виконання делегованих функцій,
повноважень; він може також
фінансувати із власних коштів їх
здійснення, передавати у користування
необхідні для цього майнові об'єкти.

Таким чином, орган місцевого
самоврядування має право делегувати
певні повноваження/функції іншим
суб'єктам.

На реалізацію вказаних законодавчих
положень Київською міською радою було
прийнято рішення від 28 лютого 2013 року N
63/9120 «Про Тимчасовий порядок передачі
(надання) земельних ділянок у
користування або у власність із земель
комунальної власності в місті Києві»,
яким затверджено Тимчасовий порядок
передачі (надання) земельних ділянок у
користування або у власність із земель
комунальної власності в місті Києві
згідно з додатком 1 до цього рішення
(далі по тексту - Порядок №63/9120).

В ч.1 ст.1 р.1 Порядку №63/9120, визначено, що
цей Порядок визначає загальні
положення і встановлює особливості та
процедуру надання в постійне
користування, передачі в оренду та у
власність земельних ділянок із земель
комунальної власності територіальної
громади м. Києва, процедуру поділу чи
об'єднання земельних ділянок
комунальної власності, передачі в
суборенду та поновлення договорів
оренди земельних ділянок комунальної
власності, а також визначає засади
організації здійснення землеустрою,
організації і здійснення контролю за
використанням та охороною земель
комунальної власності при проведенні
землеустрою, координації діяльності
місцевих органів земельних ресурсів.

Пунктом в) ч.3 ст.1 р.1 Порядку №63/9120,
визначено, що дія цього Порядку
поширюється на випадки надання
(передачі) Київською міською радою
земельних ділянок із земель
комунальної власності безоплатно у
власність громадянам, а також у разі
приватизації земельних ділянок, які
перебувають у користуванні громадян,
для будівництва та обслуговування
житлових будинків, господарських
будівель і споруд (присадибні ділянки).

Статтею 21 р.7 Порядку №63/9120, визначено
порядок отримання дозволу на
розроблення документації із
землеустрою у випадках передачі
громадянам безоплатно у власність або
в оренду земельних ділянок для
будівництва та обслуговування
житлових будинків, господарських
будівель і споруд (присадибні ділянки),
ведення садівництва, індивідуального
дачного та гаражного будівництва.

Частинами 4 ст.21 р.7 Порядку №63/9120,
визначено, що Секретаріат Київської
міської ради разом з дорученням
(резолюцією) Київського міського
голови або заступника міського голови -
секретаря Київради у день надходження
клопотання або протягом наступного
робочого дня надсилає його через
приймальню Київради з земельних питань
для опрацювання до Департаменту
земельних ресурсів.

Згідно п.1.1 Положення про Департамент
земельних ресурсів виконавчого органу
Київради (Київської міської державної
адміністрації), затвердженого рішенням
Київської міської ради №182/342 від 19.12.2002
року, Департамент земельних ресурсів
є структурним підрозділом виконавчого
органу Київради (Київської міської
державної адміністрації) та згідно з
законодавством виконує функції
територіального органу виконавчої
влади з питань земельних ресурсів, є
підзвітним та підконтрольним
Київській міській раді та
безпосередньо підпорядковується
Київському міському голові.

В пп.3.12 п.3 Положення про Департамент
земельних ресурсів виконавчого органу
Київради (Київської міської державної
адміністрації), визначено, що
Департамент земельних ресурсів є
структурним підрозділом виконавчого
органу Київради (Київської міської
державної адміністрації), готує та
подає в установленому порядку проекти
рішень Київської міської ради,
розпоряджень Київського міського
голови, розпорядження виконавчого
органу Київради (Київської міської
державної адміністрації), а також подає
свої висновки з питань: розпорядження
землями в межах міста Києва; передачі
земельних ділянок у власність громадян
та юридичних осіб; надання земельних
ділянок в користування, вилучення
земельних ділянок; продажу земельних
ділянок у власність; викупу земельних
ділянок для суспільних потреб міста;
звільнення самовільно зайнятих
земельних ділянок; встановлення та
зміни межі районів у місті, в порядку,
встановленому законодавством України;
встановлення сервітуту (права на
обмежене користування).

Відповідно до ч.1 та ч.2 ст.21 р.7 Порядку
№63/9120, громадяни, зацікавлені в
одержанні земельної ділянки у межах м.
Києва для будівництва та
обслуговування житлового будинку,
господарських будівель і споруд
(присадибна ділянка), індивідуального
гаражного та дачного будівництва чи
ведення садівництва, подають
безпосередньо до Київської міської
ради клопотання про передачу земельної
ділянки у власність, а у разі наміру
одержати земельну ділянку для
зазначених цілей в оренду - клопотання
в довільній формі про надання дозволу
на розроблення документації із
землеустрою.

Крім того, в ч.3 ст. 21 р.7 Порядку №63/9120,
передбачено, що до клопотання
додаються:

- викопіювання з кадастрової карти
(плану) або інші графічні матеріали у
масштабі не менше 1:2000, на яких
зазначено бажане місце розташування та
розмір земельної ділянки;

- витяг з містобудівного кадастру;

- витяг з міського земельного кадастру;

- нотаріально посвідчена письмова
згода землекористувача на вилучення
земельної ділянки чи її частини при
формуванні нової земельної ділянки (у
разі необхідності вилучення земельної
ділянки) або припинення права
користування земельною ділянкою чи її
частиною при формуванні нової
земельної ділянки (у разі добровільної
відмови від права користування
земельною ділянкою) із зазначенням
розмірів передбаченої для вилучення
(припинення права користування)
земельної ділянки та умов її вилучення,
а також документи, що посвідчують
правонаступництво землекористувача,
якщо таке було, або у разі ненадання чи
відмови у наданні такої згоди - рішення
суду про вирішення цього питання;

- нотаріально посвідчені копії
документів щодо правового статусу
об'єктів нерухомого майна (житлового
будинку та інших будівель, споруд) та
копія матеріалів технічної
інвентаризації об'єктів нерухомого
майна (житлового будинку та інших
будівель, споруд), якщо такі
розташовані на земельній ділянці;

- копії рішень уповноважених органів
про передачу земельної ділянки в
користування (у разі подачі клопотання
щодо земельної ділянки, яка надавалась
в користування до 15.03.91 - до введення в
дію Земельного кодексу Української
РСР) або довідка Департаменту
містобудування та архітектури про
відсутність в архіві документів щодо
відведення відповідної земельної
ділянки (крім подачі клопотання щодо
передачі сформованої земельної
ділянки без зміни її цільового
призначення);

- копії документів, що посвідчують
право на земельну ділянку (за
наявності, а у разі подачі клопотання
щодо передачі сформованої земельної
ділянки без зміни її цільового
призначення - обов'язково);

- копія реєстраційного номера
облікової картки платника податку
(крім громадян України, які через свої
релігійні або інші переконання
відмовилися від прийняття
реєстраційного номера облікової
картки платника податку
(ідентифікаційного номера), офіційно
повідомили про це відповідні органи
державної влади та мають відмітку в
паспорті громадянина України); копія
паспорта громадянина;

- довіреність або засвідчена в
установленому порядку її копія, на
підставі якої інтереси заявника
(громадянина) представляє його
уповноважена особа (у разі якщо
клопотання подається представником).

Як було зазначено вище, позивач в
своєму клопотанні від 20 січня 2014 року
просила надати їй земельну ділянку
орієнтовним розміром до 0,01 га в межах
міста Києва з цільовим призначенням
для індивідуального гаражного
будівництва та зобов'язати відповідача
внести зазначене клопотання на розгляд
чергової сесії Київської міської ради.

Разом з тим, отримавши від позивача
клопотання з проханням розглянути
даний проект землеустрою щодо
відведення земельної ділянки,
відповідач мав на пленарному засіданні
ради прийняти відповідне рішення про
затвердження такого проекту
землеустрою та відповідної передачі
земельної ділянки або про відмову
передати земельну ділянку у власність
позивача.

Замість наведеного, листом від 26.03.2014
№05702-08/Г-350-988 Департаментом земельних
ресурсів виконавчого органу Київської
міської ради (Київської міської
державної адміністрації) на
вищевказане клопотання було надано
відповідь інформаційного характеру, що
на думку колегії суддів апеляційної
інстанції є порушенням прав та
інтересів позивача, оскільки нормами
чинного законодавства встановлено
інший порядок реалізації громадянами
України права набуття земельної
ділянки у власність, якого має
дотримуватися відповідач.

Таким чином, аналізуючи вищевикладені
норми чинного законодавства та
оцінюючи зібрані по справі докази,
колегія суддів приходить до висновку
про наявність правових підстав для
задоволення вимог даного позову.

Враховуючи викладене, колегія суддів
приходить до висновку, що постанова
суду першої інстанції ухвалена з
порушенням норм матеріального та
процесуального права, доводи
апеляційної скарги повністю
спростовують висновки суду першої
інстанції, а тому вбачаються підстави
для скасування постанови Окружного
адміністративного суду міста Києва від
16 травня 2014 року та ухвалення нового
рішення, яким адміністративним позовом
ОСОБА_2 до Київської міської ради про
визнання бездіяльності протиправною
та зобов'язання вчинити дії, слід
задовольнити.

Відповідно до п.3 ч.1 ст.198 КАС України за
наслідками розгляду апеляційної
скарги на постанову суду першої
інстанції суд апеляційної інстанції
має право скасувати її та прийняти нову
постанову суду.

Керуючись ст. ст. 160, 195, 196, 198, 202, 205, 207, 212,
254 КАС України, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу ОСОБА_2 -
задовольнити.

Постанову Окружного адміністративного
суду міста Києва від 16 травня 2014 року -
скасувати. Ухвалити нову постанову,
якою вимоги адміністративного позову
ОСОБА_2 - задовольнити в повному обсязі.

Визнати протиправною бездіяльність
Київської міської ради, яка полягає в
порушенні процедури розгляду
клопотання ОСОБА_2 про виділення і
передачу у власність земельної ділянки
для будівництва індивідуальних
гаражів у межах норм безоплатної
приватизації орієнтовною площею 0,01 га
в межах міста Києва.

Зобов'язати Київську міську раду
розглянути клопотання ОСОБА_2 від 20
січня 2014 року про надання безоплатно у
власність земельної ділянки,
орієнтовною площею 0,01 га для
індивідуального гаражного будівництва
в адміністративних межах міста Києва
на найближчій сесії Київської міської
ради та прийняти вмотивоване рішення в
межах наданих повноважень.

Постанова суду апеляційної інстанції
набирає законної сили з моменту
проголошення. Касаційну скаргу може
бути подано безпосередньо до Вищого
адміністративного суду України
протягом двадцяти днів після набрання
законної сили судовим рішенням суду
апеляційної інстанції, а в разі
складення постанови в повному обсязі
відповідно до ст. 160 цього Кодексу - з
дня складення постанови в повному
обсязі.

Головуючий - суддя
М.І. Кобаль

судді:
Л.П. Борисюк

Я.М. Собків

Головуючий суддя

Кобаль М.І.

Судді:

Борисюк Л.П.

Собків Я.М.