Справа № 2а-7681/12/2670
Суддя: Сорока М.О.
Дата ухвалення: 2014-07-02 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ВИЩИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД УКРАЇНИ
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
У Х В А Л А

"02" липня 2014 р. м. Київ
К/9991/80784/12

Вищий адміністративний суд України у
складі колегії суддів:

Сороки М.О.,Мороза В.Ф.,Чумаченко
Т.А.,

секретаря: Носенко
Л.О.,

розглянувши у відкритому судовому
засіданні адміністративну справу за
позовом Інспекції державного
архітектурно-будівельного контролю у
місті Києві до ОСОБА_4 про зобов'язання
вчинити певні дії, за касаційною
скаргою ОСОБА_4 на постанову Окружного
адміністративного суду міста Києва від
31 липня 2012 року і ухвалу Київського
апеляційного адміністративного суду
від 4 грудня 2012 року, -

в с т а н о в и в:

У червні 2012 року Інспекція державного
архітектурно-будівельного контролю у
місті Києві звернулась до суду з
вказаним позовом, у якому просила
зобов'язати фізичну особу-підприємця
ОСОБА_4 привести за власний рахунок
перебудову об'єкта будівництва до
попереднього стану шляхом демонтажу
прибудинкового дерев'яного навісу на
терасі другого поверху
багатоповерхового житлового будинку V
категорії складності, розташованого за
адресою: АДРЕСА_1.

Постановою Окружного
адміністративного суду міста Києва від
31 липня 2012 року, залишеною
без змін ухвалою Київського
апеляційного адміністративного суду
від 4 грудня 2012 року, позов задоволено.
Зобов'язано фізичну особу-підприємця
ОСОБА_4 привести за власний рахунок
перебудову об'єкта будівництва до
попереднього стану шляхом демонтажу
прибудинкового дерев'яного навісу на
терасі другого поверху
багатоповерхового житлового будинку V
категорії складності розташованого за
адресою: АДРЕСА_1.

У касаційній скарзі ОСОБА_4,
посилаючись на порушення судами норм
матеріального і процесуального права,
просить рішення судів попередніх
інстанцій скасувати, а справу
направити до суду першої інстанції на
новий розгляд.

З`ясувавши обставини справи в межах,
передбачених статтею 220 Кодексу
адміністративного судочинства України
(далі - КАС України), колегія суддів
приходить до висновку про задоволення
касаційної скарги з таких підстав.

Встановлено, що відповідно до статті 41
Закону України «Про регулювання
містобудівної діяльності» та згідно з
Порядком здійснення державного
архітектурно-будівельного контролю,
затвердженим постановою Кабінету
Міністрів України № 553 від 23.05.2011, на
підставі звернення громадянки ОСОБА_5
від 16.02.2012, Інспекцією державного
архітектурно-будівельного контролю у
місті Києві відносно фізичної
особи-підприємця ОСОБА_4 проведено
позапланову перевірку дотримання
вимог законодавства у сфері
містобудівної діяльності, будівельних
норм, державних стандартів і правил під
час виконання підготовчих і/або
будівельних норм, за результатом
проведення якої складено акт від 12.03.2012
про виявлені порушення. Так, у ньому
зафіксовано, що вказаною особою у
приміщенні, розташованому за адресою:
АДРЕСА_1, виконані будівельні роботи із
реконструкції салону краси шляхом
прибудови дерев'яного навісу на терасі
другого поверху багатоповерхового
житлового будинку V категорії
складності без документу, що дає право
на виконання будівельних робіт, чим
порушено вимоги пункту 3 частини 1
статті 34 Закону України «Про
регулювання містобудівної
діяльності».

На цій підставі 19.03.2012 Інспекцією
державного архітектурно-будівельного
контролю у місті Києві складно припис
про усунення виявлених порушень, у
якому від фізичної особи-підприємця
ОСОБА_4 вимагалось у термін до 02.04.2012
демонтувати прибудований до
нежитлового приміщення (салону краси)
дерев'яний навіс на терасі другого
поверху багатоповерхового житлового
будинку, розташованого за адресою:
АДРЕСА_1, та у термін до 02.04.2012 привести
вказане нежитлове приміщення до
попереднього стану.

29.03.2012 Інспекцією державного
архітектурно-будівельного контролю у
місті Києві винесено постанови про
накладення на відповідача штрафу за
правопорушення у сфері містобудівної
діяльності:

№ 60/12,у відповідності до якої згідно з
пунктом 7 частини 2 статті 2 Закону
України «Про відповідальність за
правопорушення у сфері містобудівної
діяльності» на відповідача накладено
штраф у розмірі 38628 грн.;

№ 61/12, у відповідності до якої згідно з
пунктом 8 частини 2 статті 2 Закону
України «Про відповідальність за
правопорушення у сфері містобудівної
діяльності» на відповідача накладено
штраф у розмірі 48285 грн.;

№ 62/12, у відповідності до якої згідно
абзацу 3 пункту 5 статті 2 Закону України
«Про відповідальність за
правопорушення у сфері містобудівної
діяльності» на відповідача накладено
штраф у розмірі 965700 грн.

04.04.12 Інспекцією державного
архітектурно-будівельного контролю у
м. Києві проведено позапланову
перевірку виконання вимог припису від
19.03.12, про що складено акт від 04.04.12. У
ньому зафіксовано невиконання
фізичною особою-підприємцем ОСОБА_4
вимог припису щодо демонтування
прибудованого до нежитлового
приміщення (салону краси) дерев'яного
навісу на терасі другого поверху
багатоповерхового житлового будинку,
розташованому за адресою: АДРЕСА_1,
приведення нежитлового приміщення
(салон краси), фасаду будинку та тераси
другого поверху багатоповерхового
житлового будинку до попереднього
стану.

Задовольняючи позов, суд першої
інстанції, з яким погодився
апеляційний суд, виходив з наявності
підстав для задоволення позову та
зобов'язання фізичної особи-підприємця
ОСОБА_4 привести за власний рахунок
перебудову об'єкта будівництва до
попереднього стану шляхом демонтажу
прибудинкового дерев'яного навісу на
терасі другого поверху
багатоповерхового житлового будинку V
категорії складності, розташованого за
адресою: АДРЕСА_1.

Однак колегія суддів вважає такий
висновок судів передчасним та таким, що
не ґрунтується на підставі повно і
всебічно з'ясованих обставин справи.

Статтею 19 Конституції України
передбачено, що органи державної влади
та органи місцевого самоврядування, їх
посадові особи зобов'язані діяти лише
на підставі, в межах повноважень та у
спосіб, що передбачені Конституцією та
законами України.

За змістом статті 41 «Про регулювання
містобудівної діяльності», у редакції
на час проведення перевірки
відповідача, державний
архітектурно-будівельний контроль -
сукупність заходів, спрямованих на
дотримання вимог законодавства у сфері
містобудівної діяльності, будівельних
норм, державних стандартів і правил.

Посадові особи інспекцій державного
архітектурно-будівельного контролю
під час перевірки мають право, зокрема,
складати протоколи про вчинення
правопорушень, акти перевірок та
накладати штрафи відповідно до закону,
видавати обов'язкові для виконання
приписи щодо усунення порушення вимог
законодавства у сфері містобудівної
діяльності, будівельних норм,
державних стандартів і правил.

Згідно із статтею 10 Закону України «Про
архітектурну діяльність», у редакції
на час здійснення перевірки
відповідача, для забезпечення під час
забудови територій, розміщення і
будівництва об'єктів архітектури
додержання суб'єктами архітектурної
діяльності затвердженої містобудівної
та іншої проектної документації, вимог
вихідних даних, а також з метою захисту
державою прав споживачів будівельної
продукції здійснюється в
установленому законодавством порядку
державний архітектурно-будівельний
контроль та нагляд.

Державний архітектурно-будівельний
контроль та нагляд здійснює Державна
архітектурно-будівельна інспекція
України та її територіальні органи.

У пункті 11 Порядку здійснення
державного архітектурно-будівельного
контролю, затвердженого Постановою
Кабінету Міністрів України № 553 від
23.05.2011, передбачено, що посадові особи
інспекцій під час здійснення
державного архітектурно-будівельного
контролю мають право, зокрема, складати
протоколи про вчинення правопорушень
та акти перевірок, і накладати штрафи у
межах повноважень, передбачених
законом; видавати обов'язкові для
виконання приписи щодо: усунення
порушення вимог законодавства у сфері
містобудівної діяльності, будівельних
норм, державних стандартів і правил;
зупинення підготовчих та будівельних
робіт, які виконуються без
повідомлення, реєстрації декларації
про початок їх виконання або дозволу на
виконання будівельних робіт.

Вищезазначені норми свідчать про те, що
Держархбудінспекція та її
територіальні органи з метою усунення
виявлених порушень законодавства у
сфері містобудівної діяльності,
будівельних норм, державних стандартів
і правил, у винесених приписах можуть
вимагати зупинення будівельних робіт,
що не відповідають вимогам
законодавства.

Відповідно до частини 1 статті 38 Закону
України «Про регулювання
містобудівної діяльності» у разі
виявлення факту самочинного
будівництва об'єкта, перебудова якого з
метою усунення істотного відхилення
від проекту або усунення порушень
законних прав та інтересів інших осіб,
істотного порушення будівельних норм є
неможливою, посадова особа відповідної
інспекції державного
архітектурно-будівельного контролю
видає особі, яка здійснила (здійснює)
таке будівництво, припис про усунення
порушень вимог законодавства у сфері
містобудівної діяльності, державних
будівельних норм, стандартів і правил з
визначенням строку для добровільного
виконання припису. У разі якщо особа в
установлений строк добровільно не
виконала вимоги, встановлені у приписі,
інспекція державного
архітектурно-будівельного контролю
подає позов до суду про знесення
самочинно збудованого об'єкта та
компенсацію витрат, пов'язаних з таким
знесенням.

З аналізу даної норми можливо зробити
висновок, що знесення самочинно
збудованого об'єкта є крайньою мірою і
можливе лише тоді, коли використано усі
передбачені законодавством України
заходи щодо усунення істотного
відхилення від проекту, порушень
законних прав та інтересів інших осіб,
істотного порушення будівельних норм.

Проте, вказані обставини судами не
досліджувались.

Тільки після встановлення цих обставин
можливо зробити висновок щодо
обґрунтованості позовних вимог.

Згідно зі статтею 220 КАС України суд
касаційної інстанції перевіряє
правильність застосування судами
першої та апеляційної інстанцій норм
матеріального та процесуального права,
правової оцінки обставин у справі і не
може досліджувати докази,
встановлювати та визнавати доведеними
обставини, що не були встановлені в
судовому рішенні, та вирішувати
питання про достовірність того чи
іншого доказу.

У відповідності до вимог частини 2
статті 227 КАС України підставою для
скасування судових рішень судів першої
та (або) апеляційної інстанцій і
направлення справи на новий судовий
розгляд є порушення норм
процесуального права, які унеможливили
встановлення фактичних обставин, що
мають значення для правильного
вирішення справи.

З врахуванням того, що у справі
необхідно досліджувати докази,
встановлювати та визнавати доведеними
обставини, що не були встановлені у
судовому рішенні, колегія суддів
Вищого адміністративного суду України
приходить до висновку про їх
скасування та направлення справи до
суду першої інстанції на новий
розгляд.

Під час нового розгляду справи судам
необхідно повно та всебічно з'ясувати
всі обставини справи, вірно
застосувати норми матеріального та
процесуального права, що регулюють
спірні правовідносини та ухвалити
законне і обґрунтоване рішення.

Керуючись ст. ст. 220, 221, 223, 227, 230, 231 КАС
України, суд, -

ухвалив:

Касаційну скаргу ОСОБА_4 - задовольнити.

Постанову Окружного адміністративного
суду міста Києва від 31 липня 2012 року і
ухвалу Київського апеляційного
адміністративного суду від 4 грудня 2012
року - скасувати.

Справу направити до суду першої
інстанції на новий розгляд.

Ухвала набирає законної з моменту
проголошення і оскарженню не підлягає

Судді: