Справа № 820/12360/14
Суддя: Нуруллаєв І.С.
Дата ухвалення: 2014-06-27 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Харківський окружний адміністративний
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

Харків

27 червня 2014 р.
Справа № 820/12360/14

Харківський окружний адміністративний
суд у складі головуючого судді -
Нуруллаєва І.С., розглянувши в порядку
письмового провадження
адміністративну справу за позовом
Харківської міської ради до
Харківського міського комітету
Комуністичної партії України в особі
секретаря Луценка Ігоря Івановича про
обмеження права на мирне зібрання, -

В С Т А Н О В И В:

Позивач, Харківська міська рада,
звернувся до Харківського окружного
адміністративного суду з
адміністративним позовом до
Харківського міського комітету
Комуністичної партії України в особі
відповідального ОСОБА_1, в якому
просить суд обмежити право на збори
шляхом заборони Харківському міському
комітету Комуністичної партії України
в особі секретаря Луценка Ігоря
Івановича та іншим учасникам цієї
акції проведення з 28.06.2014 року з 11:00 год.
по 18:00 год. безстрокового масового
заходу на площі Свободи м. Харків (біля
пам'ятнику В.І. Леніну) зі встановленням
наметів та використанням прапорів.

В обґрунтування заявлених вимог
позивач зазначив, що 05 травня 2014 року до
Харківської міської ради надійшло
повідомлення від Харківського
міського комітету Комуністичної
партії України в особі відповідального
ОСОБА_1 про проведення з 06.05.2014 року з 11:00
год. по 18:00 год. безстрокового масового
заходу на площі Свободи в м. Харкові
(біля пам'ятника В.І. Леніну) зі
встановленням намету та використання
прапорів, агітаційного намету.
Орієнтована кількість учасників акції
до 20 чоловік.

На засіданні узгоджувальної комісії
виконавчого комітету Харківської
міської ради 25 червня 2014 року з
розгляду повідомлень щодо організації
та проведення зборів, мітингів, походів
та демонстрацій в м. Харкові розглянуто
вказане повідомлення.

За результатами розгляду
узгоджувальна комісія вирішила
вважати неможливим проведення
вказаного масового заходу. Комісія
виходила з того, що вул. Сумська та
площа Свободи у м. Харкові є одним з
найулюбленіших місць відпочинку
мешканців та гостей міста Харкова, де
постійно перебуває велика кількість
громадян та проводять своє дозвілля.
Також у зв'язку з ускладненням руху
транспорту, що може привести до
відволікання уваги водіїв та збільшити
вірогідність виникнення
дорожньо-транспортних пригод, в тому
числі із тяжкими наслідками. Окрім
цього, позивач зазначив, згідно
інформацією ХМУ ГУ МВС України в
Харківській області від 24.06.2014 року
№30/3-863 встановлено, що проведення
вказаного масового заходу викличе
суттєві труднощі в забезпеченні
охорони громадського порядку.

Враховуючи викладене, при проведенні
вказаного заходу існує реальна загроза
порушення громадського порядку, а
також порушення прав та свобод інших
громадян, які не приймають участь в
безстроковому масовому заході. Таким
чином, орган місцевого самоврядування
позбавлений можливості вжити заходів
щодо безперешкодного проведення
вказаного масового заходу,
забезпечення громадського порядку,
прав і свобод інших людей.

Представник позивача в судове
засідання не прибув, про дату час та
місце судового розгляду справи був
повідомлений належним чином, через
канцелярію суду надав заяву в якій
просить розглядати справу за його
відсутності.

Представник відповідача в судове
засідання не прибув, про дату час та
місце судового розгляду справи був
повідомлений шляхом факсимільного
повідомлення за номером 057- 712-45-51.

Відповідно до п.6 ст.128 КАС України якщо
немає перешкод для розгляду справи у
судовому засіданні, визначених цією
статтею, але прибули не всі особи, які
беруть участь у справі, хоча і були
належним чином повідомлені про дату,
час і місце судового розгляду, суд має
право розглянути справу у письмовому
провадженні у разі відсутності потреби
заслухати свідка чи експерта.

Згідно ч. 1 ст. 41 КАС України у разі
неявки у судове засідання всіх осіб,
які беруть участь у справі, чи якщо
відповідно до положень цього Кодексу
розгляд справи здійснюється за
відсутності осіб, які беруть участь у
справі (у тому числі при розгляді
справи в порядку письмового
провадження), фіксування судового
засідання за допомогою
звукозаписувального технічного засобу
не здійснюється.

Суд, дослідивши матеріали справи,
оцінивши докази у їх сукупності,
зазначає наступне.

Судом встановлено та матеріалами
справи підтверджено, 05 травня 2014 року
до Харківської міської ради надійшло
повідомлення №24 від Харківського
міського комітету Комуністичної
партії України в особі секретаря
Луценка Ігоря Івановича про
проведення безстрокового агітпосту з
06.05.2014 року с 11.00 до 18.00 на пл. Свободи у
м. Харкові (пл. Дзержинського), (біля
пам'ятнику В.І. Леніна). Орієнтовна
кількість учасників акції до 20 чоловік.
Під час проведення агітпоста буде
використовуватись намети, прапори,
буде розповсюджуватися друкований
матеріал.

Відповідно до підпункту 3 пункту "б"
статті 38 Закону України "Про місцеве
самоврядування в Україні" на виконавчі
органи міської ради покладено
вирішення відповідно до закону питань
про проведення зборів, мітингів,
маніфестацій і демонстрацій,
спортивних, видовищних та інших
масових заходів; здійснення контролю
за забезпеченням при їх проведенні
громадського порядку.

Узгоджувальна комісія - постійно
діючий орган при виконавчому комітеті
Харківської міської ради, який при
необхідності розглядає повідомлення
про проведення масових заходів.

Вказане повідомлення було розглянуто 19
червня 2014 року на засіданні
узгоджувальної комісії виконавчого
комітету Харківської міської ради по
розгляду повідомлень про проведення
громадських, політичних та інших
масових заходів.

За результатами розгляду повідомлення
узгоджувальна комісія, відповідно до
протоколу №17 від 25.06.2014 року (а.с.8-10),
вирішила рекомендувати відповідальним
особам: ОСОБА_3, ОСОБА_4, ОСОБА_5,
відмовитися від встановлення у м.
Харкові з 06.05.2014 з 11.00 до 18.00
безстрокового агітаційного посту на
майдані Свободи біля пам'ятника В.І.
Леніну.

При вирішенні спору суд виходить із
положень ч.2 ст.19 Конституції України та
ч.3 ст.24 Закону України "Про місцеве
самоврядування в Україні", якими
визначено, що органи державної влади та
органи місцевого самоврядування, їх
посадові особи зобов'язані діяти лише
на підставі, в межах повноважень та у
спосіб, що передбачені Конституцією та
законами України.

Процедура розгляду питання про
організацію та проведення масових
заходів на території м. Харкова
унормована локальним актом
законодавства, а саме Тимчасовим
положенням "Про порядок розгляду
питань щодо організації та проведення
зборів, мітингів, походів та
демонстрацій у місті Харкові "
(затверджено рішенням виконавчого
комітету Харківської міської ради від
06.06.2007р. №543, далі за текстом - Тимчасове
положення №543).

Виходячи з положень ч.1 ст.39 Конституції
України, передбачено, що громадяни
мають право збиратися мирно, без зброї
і проводити збори, мітинги, походи і
демонстрації, про проведення яких
завчасно сповіщаються органи
виконавчої влади чи органи місцевого
самоврядування.

Вказане положення Конституції України
повністю кореспондується з нормою
міжнародного права - ст.11 Конвенції про
захист прав людини та основних свобод,
де зазначено, що кожен має право на
свободу мирних, зібрань і свободу
об'єднання з іншими особами, включаючи
право, створювати профспілки та
вступати до них для захисту своїх
інтересів.

Здійснення цих прав не підлягає жодним
обмеженням, за винятком тих, що
встановлені законом і є необхідними в
демократичному суспільстві в
інтересах національної або
громадської безпеки, для запобігання
заворушенням чи злочинам, для охорони
здоров'я чи моралі або захисту прав і
свобод інших осіб.

Згідно з ч.2 ст. 39 Конституції України,
обмеження щодо реалізації права на
мирні зібрання може встановлюватися
судом відповідно до закону і лише в
інтересах національної безпеки та
громадського порядку - з метою
запобігання заворушенням чи злочинам,
для охорони здоров'я населення або
захисту прав і свобод інших людей.

Визначення терміну "національна
безпека" надано у статті 1 Закону
України від 19 червня 2003 року N 964-IV "Про
основи національної безпеки України",
яка вбачає у ній захищеність життєво
важливих інтересів людини і
громадянина, суспільства і держави, за
якої забезпечуються сталий розвиток
суспільства, своєчасне виявлення,
запобігання і нейтралізація реальних
та потенційних загроз національним
інтересам у сферах правоохоронної
діяльності, боротьби з корупцією,
прикордонної діяльності та оборони,
міграційної політики, охорони здоров'я,
освіти та науки, науково-технічної та
інноваційної політики, культурного
розвитку населення, забезпечення
свободи слова та інформаційної
безпеки, соціальної політики та
пенсійного забезпечення,
житлово-комунального господарства,
ринку фінансових послуг, захисту прав
власності, фондових ринків і обігу
цінних паперів, податково-бюджетної та
митної політики, торгівлі та
підприємницької діяльності, ринку
банківських послуг, інвестиційної
політики, ревізійної діяльності,
монетарної та валютної політики,
захисту інформації, ліцензування,
промисловості та сільського
господарства, транспорту та зв'язку,
інформаційних технологій, енергетики
та енергозбереження, функціонування
природних монополій, використання
надр, земельних та водних ресурсів,
корисних копалин, захисту екології і
навколишнього природного середовища
та інших сферах державного управління
при виникненні негативних тенденцій до
створення потенційних або реальних
загроз національним інтересам.

Згідно зі статтею 3 цього Закону
об'єктами національної безпеки є:

- людина і громадянин - їхні
конституційні права і свободи;

- суспільство - його духовні,
морально-етичні, культурні, історичні,
інтелектуальні та матеріальні
цінності, інформаційне і навколишнє
природне середовище і природні
ресурси;

- держава - її конституційний лад,
суверенітет, територіальна цілісність
і недоторканність.

Національні інтереси відповідно до
зазначеного акта - життєво важливі
матеріальні, інтелектуальні і духовні
цінності Українського народу як носія
суверенітету і єдиного джерела влади в
Україні, визначальні потреби
суспільства і держави, реалізація яких
гарантує державний суверенітет
України та її прогресивний розвиток;
загрози національній безпеці - наявні
та потенційно можливі явища і чинники,
що створюють небезпеку життєво
важливим національним інтересам
України.

У практиці застосування юридичних
термінів громадський порядок можна
визначити як сукупність усіх правил, що
регламентують суспільні процеси і
відносини між його окремими частинами;
у вузькому - інститути і норми, що
обумовлюють статус людини і
громадянина та соціальних груп у
суспільстві тою мірою, якою це
зумовлено їх інтересами та
закономірностями розвитку самого
суспільства, а також науково
обґрунтовані відносини між членами
суспільства та його структурними
елементами.

Згідно з Положенням про службу
дільничних інспекторів міліції в
системі Міністерства внутрішніх справ
України, затвердженим наказом
Міністерства внутрішніх справ України
від 11 листопада 2010 року N 550, громадський
порядок - це система суспільних
відносин, які складаються і
розвиваються в громадських місцях під
впливом правових та соціальних норм,
спрямованих на забезпечення
нормального функціонування установ,
організацій, громадських об'єднань,
праці й відпочинку громадян, повагу до
їх честі, людської гідності та
громадської моралі.

Тлумачення понять "національна
безпека", "громадський порядок",
"громадська безпека" та інших, що
стосуються окремих положень щодо
обмеження прав, містяться також у
Сіракузьких принципах тлумачення
обмежень і відступів від положень
Міжнародного пакту про громадянські і
політичні права, схвалених економічною
та соціальною радою Організації
Об'єднаних Націй у 1985 році.

Так, згідно з названим актом
"громадський порядок" можна визначити
як сукупність норм, які забезпечують
життєдіяльність суспільства або як
низку основоположних принципів, на
яких побудовано суспільство. Повага до
прав людини є частиною громадського
порядку. Громадський порядок необхідно
тлумачити в контексті задач
конкретного права, яке обмежено з цієї
підстави.

Під "громадською безпекою"
мається на увазі захист від загрози
безпеці людей, їхньому життю або
фізичному здоров'ю, а також серйозних
збитків їхньому майну.

Статтею 1 Конституції України
встановлено, що Україна є суверенна і
незалежна, демократична, соціальна,
правова держава, а це в поєднанні з
запровадженим ст.8 Конституції України
принципом верховенства права означає,
що при вирішенні питання, пов'язаного з
проведенням масових заходів суд
повинен брати до уваги і те, яким чином
реалізація прав і свобод однієї групи
громадян вплине на можливість
реалізації прав та свобод іншої
частини суспільства.

Представником позивача було надано до
суду лист Харківського міського
управління Головного управління МВС
України в Харківській області №30/3-863
від 24.06.2014 року, відповідно до якого
повідомлялось, що проведення вказаних
заходів може викликати суттєві
труднощі в забезпеченні охорони
громадського порядку із декількох
нижчевикладених обставин. На території
прилеглої до місця проведення заходів
перебуває велика кількість мешканців
та гостей міста, дуже інтенсивний рух
автотранспорту і проведення заходів з
перебуванням великої кількості
громадян, може викликати негативну
реакцію та обґрунтоване обурення
громадян. Забезпечення охорони
громадського порядку та безпеки
дорожнього руху при проведенні
подібних заходів в центрі міста
потребує відволікання значної
кількості особового складу
підрозділів ОВС, що негативно впливає
на стан правопорядку в інших районах
міста, та примушує перекривати рух
автотранспорту по вулицях, що
прилягають до місць проведення
заходів. Відвід руху автотранспорту
іншими шляхами, а також відвід
рейсового транспорту призводить до
небезпідставного незадоволення
громадян, що не приймають участі у
заходах.

Листом Прокуратури міста Харкова від
27.06.2014 №04-34-вих.-14 зазначено, що до п.3
абз. «б» ч.1 ст.38 Закону України « Про
місцеве самоврядування в Україні» до
делегованих повноважень виконавчих
органів міських рад належить
вирішення відповідно до закону питань
про проведення зборів, мітингів,
маніфестацій і демонстрацій,
спортивних, видовищних та інших
масових заходів; здійснення контролю
за забезпеченням при їх проведенні
громадського порядку. Таким чином у
зв'язку з політичною напругою та
соціальним непокоєм у державі,
можливими сепаратистськими проявами з
боку окремих громадян і організацій
загостренням криміногенної ситуації,
прошу негайно вжити усіх можливих
заходів в межах повноважень,
передбачених Законом України «Про
місцеве самоврядування в Україні»
шляхом забезпечення скоординованої
роботи узгоджувальної комісії,
виконавчих органів міської ради та
комунальних служб з метою недопущення
порушень прав і свобод громадян
внаслідок проведення зазначених
масових заходів.

Слід відмітити, що згідно Указу
Президента України від 14.04.2014 року
№405/2014 "Про рішення Ради національної
безпеки і оборони України від 13 квітня
2014 року "Про невідкладні заходи щодо
подолання терористичної загрози і
збереження територіальної цілісності
України" на території суміжних
областей органами державної влади
проводиться антитерористична
операція.

З огляду на можливість виникнення
конфліктних ситуацій, провокацій,
можливого загострення суспільних
відносин, та як наслідок реальну
загрозу життю населення та захисту
прав і свобод людей, суд приходить до
висновку про неможливість проведення
Харківським міським комітетом
Комуністичної партії України з 28.06.2014
року з 11.0 год. по 18.00 год. безстрокового
масового заходу на площі Свободи в м.
Харкові (біля пам'ятнику В.І. Леніну) зі
встановленням намету та використання
прапорів, агітаційного намету.

Окрім цього, відповідно до Тимчасового
положення про порядок розгляду питань
щодо організації та проведення зборів,
мітингів, походів та демонстрацій у м.
Харкові заява про проведення зборів,
мітингів, вуличних походів або
демонстрацій подається в письмовій
формі завчасно до наміченої дати їх
проведення. В заяві зазначається мета,
форма, місце проведення заходу або
маршруту руху, час його початку і
закінчення, передбачувану кількість
учасників, прізвища імена по батькові
організаторів, місце їх проживання і
роботи, дата подачі заяви. В ньому також
оговорюються форми та методи
гарантованого забезпечення
заінтересованими особами громадського
порядку під час проведення масового
заходу, використання
звукопідсилювачів, тощо.

З наявної в матеріалах справи копії
повідомлення про проведення масового
заходу не вбачається наявність всіх
обов'язкових реквізитів, передбачених
Тимчасовим положенням про порядок
розгляду питань щодо організації та
проведення зборів, мітингів, походів та
демонстрацій у м. Харкові та не
оговорено форми та методи
гарантованого забезпечення
заінтересованими особами громадського
порядку під час проведення масового
заходу.

Суд зазначає, у повідомленні не
зазначено мети, характеру та змісту
безстрокового масового заходу, що
унеможливлює передбачити можливий
вплив змісту транспарантів на
поведінку інших громадян, які мають
протилежні політичні, ідеологічні
спрямування та які перебуватимуть на
вказаних вулицях під час заходів.

Суд прийшов до висновку, що Харківським
міським комітетом Комуністичної
Партії України в особі секретаря
Луценка Ігоря Івановича не дотримано
вимог Тимчасового положення про
порядок розгляду питань щодо
організації та проведення зборів,
мітингів, походів та демонстрацій у м.
Харкові, та як наслідок, орган
місцевого самоврядування позбавлений
можливості вжити належних заходів щодо
безперешкодного проведення вказаного
масового заходу, забезпечення
громадського порядку, прав і свобод
людей.

З огляду на викладене, суд відмічає, що
через реальну небезпеку організації
провокацій, можливих силових зіткнень,
у разі проведення Харківським міським
комітетом Комуністичної партії
України запланованих заходів, існує
реальна небезпека створення загрози
життю, здоров'ю, правам і свободам інших
людей.

Частиною 1 ст.182 КАС України
передбачено, що органи виконавчої
влади, органи місцевого самоврядування
негайно після одержання повідомлення
про проведення зборів, мітингів,
походів, демонстрацій тощо мають право
звернутися до окружного
адміністративного суду за своїм
місцезнаходженням із позовною заявою
про заборону таких заходів чи про інше
обмеження права на мирні зібрання (щодо
місця чи часу їх проведення тощо).

Аналізуючи положення наведеної норми
процесуального закону, суд дійшов
висновку, що органи місцевого
самоврядування наділені законодавцем
повноваженнями на звернення до
адміністративного суду з позовом про 1)
заборону запланованих масових заходів,
2) обмеження права на мирні зібрання.

Згідно з ч.1 ст.2 КАС України завданням
адміністративного судочинства є
захист прав, свобод та інтересів
фізичних осіб, прав та інтересів
юридичних осіб у сфері
публічно-правових відносин від
порушень з боку органів державної
влади, органів місцевого
самоврядування, їхніх посадових і
службових осіб, інших суб'єктів при
здійсненні ними владних управлінських
функцій на основі законодавства, в тому
числі на виконання делегованих
повноважень, шляхом справедливого,
неупередженого та своєчасного
розгляду адміністративних справ.

Виходячи із системного аналізу
наведених нормативно-правових актів,
враховуючи місце та час проведення
заходу, наявні матеріали справи, суд
зазначає, що для дотримання
справедливого балансу між
забезпеченням прав і інтересів
мешканців територіальної громади
міста Харкова та прав і свобод
відповідача на мирні зібрання,
запланований відповідачем масовий
захід не є можливим у зв'язку з
переліченими вище підставами та
адміністративний позов підлягає
задоволенню.

Відповідно до положень ч.6 ст.182 КАС
України суд вважає за необхідне
допустити негайне виконання постанови
по даній справі.

Керуючись ст.ст.8 і 19 Конституції
України, ст.ст.7-11, ст.ст.158-163, ст.182, ст..256
Кодексу адміністративного судочинства
України, суд, -

П О С Т А Н О В И В:

Адміністративний позов Харківської
міської ради до Харківського міського
комітету Комуністичної партії України
в особі секретаря Луценка Ігоря
Івановича про обмеження права на мирне
зібрання - задовольнити.

Обмежити право на збори шляхом
заборони Харківському міському
комітету Комуністичної партії України
в особі секретаря Луценко Ігоря
Івановича та іншим учасникам цієї
акції проведення з 28.06.2014 року з 11:00 год.
по 18:00 год. безстрокового масового
заходу на площі Свободи м. Харків (біля
пам'ятнику В.І. Леніну) зі встановленням
наметів та використанням прапорів.

Постанова підлягає негайному
виконанню.

Постанова може бути оскаржена до
Харківського апеляційного
адміністративного суду.

Апеляційна скарга подається до
адміністративного суду апеляційної
інстанції через суд першої інстанції,
який ухвалив оскаржуване судове
рішення протягом десяти днів з дня її
проголошення, у разі застосування
судом частини третьої статті 160 Кодексу
адміністративного судочинства
України, а також прийняття постанови у
письмовому провадженні апеляційна
скарга подається протягом десяти днів
з дня отримання копії постанови.

Якщо суб'єкта владних повноважень у
випадках та порядку, передбачених
частиною четвертою статті 167 Кодексу
адміністративного судочинства
України, було повідомлено про
можливість отримання копії постанови
суду безпосередньо в суді, то
десятиденний строк на апеляційне
оскарження постанови суду
обчислюється з наступного дня після
закінчення п'ятиденного строку з
моменту отримання суб'єктом владних
повноважень повідомлення про
можливість отримання копії постанови
суду.

Апеляційна скарга, подана після
закінчення строків, установлених цією
статтею, залишається без розгляду, якщо
суд апеляційної інстанції за заявою
особи, яка її подала, не знайде підстав
для поновлення строку, про що
постановляється ухвала.

У разі подання апеляційної скарги
судове рішення, якщо воно не скасовано,
набирає законної сили після повернення
апеляційної скарги, відмови у
відкритті апеляційного провадження
або набрання законної сили рішенням за
наслідками апеляційного провадження.

Суддя
І.С. Нуруллаєв