Справа № 804/3068/14
Суддя: Дєєв Микола Владиславович
Дата ухвалення: 2014-04-09 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
ПОСТАНОВА ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

09 квітня 2014 р. Справа № 804/3068/14

Дніпропетровський окружний
адміністративний суд у складі:
головуючого судді Дєєва М.В.,
при секретарі судового засідання
Пополітові І.М., за участю
представників: позивача - Демченко О.О.,
відповідача - Немченко К.І., розглянувши
у відкритому судовому засіданні
адміністративну справу

за позовом Товариства з обмеженою
відповідальністю «Паллет - Днепр»

до Лівобережної
об'єднаної державної податкової
інспекції

Головного управління
Міндоходів у Дніпропетровській
області

про визнання протиправними
дій та зобов'язання вчинити певні дії,-

В С Т А Н О В И В :

Товариство з обмеженою
відповідальністю «Паллет - Днепр»
звернулося до Дніпропетровського
окружного адміністративного суду із
адміністративним позовом до
Лівобережної об'єднаної державної
податкової інспекції Головного
управління Міндоходів у
Дніпропетровській області про
визнання протиправними дій
відповідача щодо формування а акті №
2019/22-03/38197805 від 27.12.2013 року висновків про
не підтвердження реальності
здійснення господарських відносин з
контрагентами, їх вид, обсяг, якість та
розрахунки, а саме, встановлено
відсутність об'єктів оподаткування та
неможливість реального здійснення
платником податків операцій ТОВ
«Паллет - Днепр» за березень 2013 року по
ланцюгу постачання з ПП «Колорит» - ТОВ
«Паллет - Днепр» - покупці, визнання
протиправними дій щодо коригування
показників податкової звітності ТОВ
«Паллет - Днепр» з податку на додану
вартість за березень 2013 року, яке
відбулось на підставі акту №
2019/22-03/38197805 від 27.12.2013 року, в тому числі
дії з виключення з інформаційної
системи «Податковий блок», підсистема
«Аналітична система» - електронний
сервіс «Перегляд результатів
співставлення» сум податкового
кредиту та податкових зобов'язань з
податку на додану вартість, які
визначені у податковій декларації за
березень 2013 року; зобов'язання
відповідача відновити показники
податкової звітності ТОВ «Паллет -
Днепр» з податку на додану вартість за
березень 2013 року в інформаційній
системі «Податковий блок», підсистемі
«Аналітична система» - електронний
сервіс «Перегляд результатів
співставлення» суми податкового
кредиту та податкових зобов'язань з
податку на додану вартість, які ТОВ
«Паллет - Днепр» включив до податкових
декларацій з податку на додану
вартість за березень 2013 року.

В обґрунтування позовних вимог
зазначено, що відповідачем було
проведено документальну позапланову
виїзну перевірку Товариства з
обмеженою відповідальністю «Паллет -
Днепр» з питань дотримання вимог
податкового законодавства з податку на
додану вартість по взаємовідносинам з
ПП «Колорит» за період з 01.03.2013 року по
31.03.2013 року, за результатами якої
складено акт перевірки № 2019/22-03/38197805
від 27.12.2013 року. В акті перевірки
зроблено висновок про не підтвердження
реальності проведених господарських
операцій, а саме, встановлено
здійснення ТОВ «Паллет -Днепр»
операцій по ланцюгу з ПП «Колорит» - ТОВ
«Паллет -Днепр» - покупці. Позивач
вважає, що порушення викладені в акті
перевірки не відповідають фактичним
обставинам, висновки не підтвердженні
первинним бухгалтерськими
документами, що суперечить діючому
законодавству України.

Представник позивача в судовому
засіданні позовні вимоги підтримав та
просив позов задовольнити в повному
обсязі, посилаючись, при цьому, на
обставини, викладені у позовній заяві.

Представник відповідача проти
задоволення позовних вимог
заперечував, зазначивши, що
відповідачем була проведена перевірка
позивача в ході якої встановлені
порушення вимог діючого законодавства,
а саме, не підтвердження реальності
проведених господарських операцій, а
саме, встановлено здійснення ТОВ
«Паллет -Днепр» операцій по ланцюгу з
ПП «Колорит» - ТОВ «Паллет -Днепр» -
покупці. При цьому, відповідач вважає,
що зазначені висновки податкового
органу є правомірними, обґрунтованими
та такими, що відповідають фактичних
обставинам справи. Крім того,
відповідач стверджує, що жодних
коригувань показників податкової
звітності, відображених позивачем у
податкових деклараціях, які були
надані позивачем до податкового
органу, та враховані при проведенні
перевірки, не проводилось, а результати
проведеної перевірки були відображені
в аналітичних системі внутрішньої бази
податкового органу, а тому, висновки,
викладені в акті перевірки не мають
жодних правових наслідків для
позивача. З огляду на викладене,
відповідач вважає, що підстави для
задоволення позовних вимог відсутні.

Розглянувши подані сторонами
документи і матеріали, з'ясувавши
фактичні обставини справи, на яких
ґрунтується позов, заслухавши
пояснення представників сторін,
об'єктивно оцінивши докази, які мають
юридичне значення для розгляду справи
і вирішення спору по суті, суд вважає
позовні вимоги такими, що не підлягають
задоволенню, з наступних підстав.

Товариство з обмеженою
відповідальністю «Паллет - Днепр»
перебуває на обліку, як платник
податків у Лівобережній об'єднаній
державній податковій інспекції
Головного управління Міндоходів у
Дніпропетровській області.

Відповідно до пункту 20.1.4 статті 20
Податкового кодексу України органи
податкової служби мають право
проводити перевірки платників
податків (крім Національного банку
України) в порядку, встановленому цим
Кодексом.

Підпунктом 75.1 статті 75 Податкового
кодексу України передбачено, що органи
державної податкової служби мають
право проводити камеральні,
документальні (планові або
позапланові; виїзні або невиїзні) та
фактичні перевірки.

Відповідно до ст.75.1.2. статті 75
Податкового кодексу України (далі - ПК
України), документальною перевіркою
вважається перевірка, предметом якої є
своєчасність, достовірність, повнота
нарахування та сплати усіх
передбачених цим Кодексом податків та
зборів, а також дотримання валютного та
іншого законодавства, контроль за
дотриманням якого покладено на
контролюючі органи, дотримання
роботодавцем законодавства щодо
укладення трудового договору,
оформлення трудових відносин з
працівниками (найманими особами) та яка
проводиться на підставі податкових
декларацій (розрахунків), фінансової,
статистичної та іншої звітності,
регістрів податкового та
бухгалтерського обліку, ведення яких
передбачено законом, первинних
документів, які використовуються в
бухгалтерському та податковому обліку
і пов'язані з нарахуванням і сплатою
податків та зборів, виконанням вимог
іншого законодавства, контроль за
дотриманням якого покладено на органи
державної податкової служби, а також
отриманих в установленому
законодавством порядку органом
державної податкової служби
документів та податкової інформації, у
тому числі за результатами перевірок
інших платників податків.

Документальна позапланова перевірка
не передбачається у плані роботи
органу державної податкової служби і
проводиться за наявності хоча б однієї
з обставин, визначених цим Кодексом.
Документальною невиїзною перевіркою
вважається перевірка, яка проводиться
в приміщенні органу державної
податкової служби.

Про проведення документальної
позапланової перевірки керівник
органу державної податкової служби
приймає рішення, яке оформлюється
наказом.

Судом встановлено, у період з 09.12.2013
року по 20.12.2013 року, на виконання
окремого доручення в.о. начальника ГУ
Міндоходів України в
Дніпропетровській області від 06.12.2013
року № 33-р про проведення службового
розслідування та на підставі наказу
про проведення документальної
позапланової виїзної перевірки від
09.12.2013 року № 674, посадовими особами
Лівобережної об'єднаної державної
податкової інспекції Головного
управління Міндоходів у
Дніпропетровській області була
проведена документальна позапланова
виїзна перевірка Товариства з
обмеженою відповідальністю «Паллет -
Днепр» з питань дотримання вимог
податкового законодавства з податку на
додану вартість по взаємовідносинам з
ПП «Колорит» за період з 01.03.2013 року по
31.03.2013 року, за результатами якої
складено акт перевірки № 2019/22-03/38197805
від 27.12.2013 року.

Під час проведення перевірки
податковим органом встановлені
наступні порушення:

- не підтвердження реальності
проведених господарських операцій, а
саме, встановлено здійснення ТОВ
«Паллет -Днепр» операцій по ланцюгу з
ПП «Колорит» - ТОВ «Паллет -Днепр» -
покупці.

Вирішуючи спірні правовідносини, суд
виходив з наступного.

Відповідно до ч. 2 ст. 2 КАС України, до
адміністративних судів можуть бути
оскаржені будь-які рішення, дії чи
бездіяльність суб'єктів владних
повноважень, крім випадків, коли щодо
таких рішень, дій чи бездіяльності
Конституцією чи законами України
встановлено інший порядок судового
провадження.

Пунктом 1 ч. 2 ст. 17 КАС України,
передбачено, що юрисдикція
адміністративних судів поширюється на
публічно-правові спори, зокрема, спори
фізичних чи юридичних осіб із суб'єктом
владних повноважень щодо оскарження
його рішень (нормативно-правових актів
чи правових актів індивідуальної дії),
дій чи бездіяльності.

У розумінні ст. 2 та 17 КАС України, до
адміністративних судів можуть бути
оскаржені будь-які рішення, дії чи
бездіяльність суб'єктів владних
повноважень, які породжують, змінюють
або припиняють права та обов'язки у
сфері публічно-правових відносин,
вчинених ними при здійсненні владних
управлінських функцій на основі
законодавства, в тому числі на
виконання делегованих повноважень,
якщо позивач вважає, що цими рішеннями,
діями чи бездіяльністю його права чи
свободи порушені або порушуються,
створено або створюються перешкоди для
їх реалізації або мають місце інші
ущемлення прав чи свобод.

Як зазначено у Інформаційному листі
Вищого адміністративного суду України
від 27.07.2010 № 1145/11/13-10, обов'язковою
ознакою нормативно-правового акта чи
правового акта індивідуальної дії, а
також відповідних дій чи бездіяльності
суб'єкта владних повноважень є
створення ними юридичних наслідків у
формі прав, обов'язків, їх зміни чи
припинення.

З наведених процесуальних норм права
та положень ч. 2 ст. 11 КАС України
вбачається, що позивач на власний
розсуд визначає, чи порушені його права
рішеннями, дією або бездіяльністю
суб'єкта владних повноважень та
визначає зміст позовних вимог. Проте,
ці рішення, дії або бездіяльність
повинні бути такими, що породжують,
змінюють або припиняють права та
обов'язки у сфері публічно-правових
відносин.

Порядок оформлення результатів
документальних перевірок з питань
дотримання податкового, валютного та
іншого законодавства, затвердженого
наказом ДПА України від 22.12.2010 р. № 984,
зареєстрованого в Міністерстві
юстиції України 12.01.2011 року за № 34/18772,
передбачає що акт - це службовий
документ, який підтверджує факт
проведення документальної перевірки
фінансово-господарської діяльності
платника податків і є носієм доказової
інформації про встановлення фактів
порушень вимог податкового, валютного
та іншого законодавства, контроль за
дотриманням якого покладено на органи
державної податкової служби,
платниками податків.

Отже, за своїм правовим значенням акт
документальної перевірки дотримання
податкового законодавства не є
рішенням суб'єкта владних повноважень,
яке в силу п. 1 ч. 2 ст. 17 КАС України може
бути предметом оскарження в порядку
адміністративного судочинства,
оскільки, акт перевірки є службовим
документом, який за висновком ДПІ
підтверджує факт проведення перевірки
і фіксує обставини встановлені під час
проведення перевірки, а тому сам по
собі не створює для платник податків
будь-яких правових наслідків.

Оскарження ж дій щодо формування
висновків акту перевірки та складання
акту перевірки, за результатами такої
перевірки, є нічим іншим як оскарженням
висновків акту перевірки, та не є дією,
з якою закон пов'язує настання правових
наслідків, якщо такі наслідки не
настали. Дії суб'єкта владних
повноважень в розумінні КАС України -
це активна поведінка такого суб'єкта
владних повноважень, яка має вплив на
права та інтереси юридичних осіб у
сфері публічно-правових відносин. В
даному випадку, така дія як складання
акта перевірки та включення до нього
певних висновків відповідає загальним
повноваженням податкового органу.

У той же час, виходячи, зокрема, з
положень пп. 14.1.157, п. 54.3., п. 57.3., ст. 58, ст.
86 та, зокрема, п. 86.8. Податкового кодексу
України саме прийняте за результатами
перевірки та на підставі акту
перевірки податкове повідомлення -
рішення, яким платнику податків
визначено, зокрема, податкові
зобов'язання, створює юридичні
наслідки для платника податків у
вигляді виникнення відповідного
податкового обов'язку.

В даному випадку, як встановлено під
час розгляду справи та визнається
сторонами, відносно позивача податкові
повідомлення-рішення за результатами
перевірки не приймалися та грошових
(податкових) зобов'язань позивачу не
визначалося.

Як вбачається з картки особового
рахунку, будь-яких коригувань
податкових зобов'язань, які б
призводили до відображення в картці
особового рахунку негативних для
позивача наслідків (податкових
зобов'язань), не відбувалося.

Крім того, Інструкцією про порядок
ведення органами державної податкової
служби оперативного обліку платежів до
бюджету, контроль за справлянням яких
здійснюється органами державної
податкової служби України,
затвердженою наказом ДПА України від
18.07.05 № 276, зареєстрованим в
Міністерстві юстиції України 02.08.05 за
№843/11123 (надалі - Інструкція),
встановлюється порядок ведення
органами державної податкової служби
оперативного обліку податків і зборів
(обов'язкових платежів), надходження
яких контролюється органами державної
податкової служби і які передбачені
бюджетною класифікацією України за
доходами до Державного бюджету
України, місцевих бюджетів та
державних цільових фондів, надходжень
на погашення простроченої
заборгованості за кредитами,
залученими державою або під державні
гарантії, та бюджетними позичками, а
також сум штрафних (фінансових) санкцій
та пені, що застосовуються до платників
податків відповідно до чинного
законодавства.

Згідно з пунктами 3.1, 3.6 Інструкції з
метою обліку нарахованих і сплачених
сум платежів до бюджету органами
державної податкової служби на кожний
поточний рік відкриваються особові
рахунки за кожним платником та кожним
видом платежу, які повинні
сплачуватися такими платниками.
Зворотний бік картки особового рахунку
відображає стан розрахунків платників
з бюджетом (суми нарахованого та
сплаченого платежу, пені, штрафних
(фінансових) санкцій, плати за кредит
щодо розстрочених (відстрочених)
податкових зобов'язань, суми
податкового боргу, надміру та/або
помилково сплачені, та суми, заявлені
до відшкодування, й інше).

Пунктом 4.1 Інструкції встановлено, що
нарахуванню в особових рахунках
платників підлягають: податкові
зобов'язання, штрафні санкції та пеня,
самостійно визначені платником;
податкові зобов'язання, штрафні
санкції та пеня, нараховані органом
державної податкової служби та
узгоджені платником відповідно до
чинного законодавства; пеня за
порушення встановлених строків
погашення узгодженого податкового
зобов'язання; відсотки за користування
розстроченням (відстроченням)
податкових зобов'язань; непогашені
суми векселя, що видається суб'єктом
господарювання при здійсненні
операцій з давальницькою сировиною у
зовнішньоекономічних відносинах.

Відповідно до підпунктів 4.2.1, 4.2.2 пункту
4.2 Інструкції податкові зобов'язання,
штрафні санкції, пеня, самостійно
визначені платником у податковій
звітності, уносяться до електронної
бази даних підрозділами обробки та
ведення податкових документів і
формуються в електронні та паперові
реєстри. Податкові зобов'язання,
штрафні санкції та пеня, розраховані
органом державної податкової служби,
обліковуються у картках особових
рахунків за даними електронного
реєстру податкових повідомлень у
частині узгоджених сум.

Таким чином, будь-які нарахування,
збільшення або зменшення сум
податкових зобов'язань платника
податків, негативні наслідки за
результатами перевірок, які призводять
до змін у структурі податкових
зобов'язань платника податків,
відображаються структурними
підрозділами органу державної
податкової служби в картці особового
рахунку платника податків.

В даному випадку, як зазначалося вище,
на підставі акту перевірки жодних
коригувань по особовому рахунку не
проведено і жодних нарахувань
податкових зобов'язань не здійснено.

Як визначено у п. 71.1 Податкового
кодексу України,
інформаційно-аналітичне забезпечення
діяльності державної податкової
служби - це комплекс заходів із збору,
опрацювання та використання
інформації, необхідної для виконання
органами державної податкової служби
покладених на них функцій та завдань.

Згідно зі статтею 74 Податкового
кодексу України податкова інформація,
зібрана відповідно до цього Кодексу,
може зберігатися та опрацьовуватися в
інформаційних базах органів державної
податкової служби або безпосередньо
посадовими (службовими) особами
органів державної податкової служби.
Перелік інформаційних баз, а також
форми і методи опрацювання інформації
визначаються центральним органом
державної податкової служби. Зібрана
податкова інформація та результати її
опрацювання використовуються для
виконання покладених на органи
державної податкової служби функцій та
завдань.

Судом встановлено, що органи державної
податкової служби використовують у
своїй діяльності автоматизовану
інформаційну систему (АІС) «Система
автоматизованого співставлення
податкових зобов'язань та податкового
кредиту в розрізі контрагентів на
рівні ДПА України».

Вказана система створена як програмний
продукт для реалізації Методичних
рекомендацій щодо взаємодії органів
Державної податкової служби при
проведенні перевірок податкових
декларацій з ПДВ з урахуванням
інформації розшифровок податкових
зобов'язань та податкового кредиту з
податку на додану вартість у розрізі
контрагентів (надалі - Методичні
рекомендації), які затверджені наказом
ДПА України від 18.04.2008 № 266 «Про
організацію взаємодії органів
державної податкової служби при
проведенні перевірок податкових
декларацій з податку на додану
вартість з урахуванням інформації
розшифровок податкових зобов'язань та
податкового кредиту з податку на
додану вартість у розрізі
контрагентів» (в редакції наказу від
30.12.2009 р. № 742).

Згідно з пунктом 1.1. Методичних
рекомендацій вони запроваджуються в
органах державної податкової служби з
метою удосконалення адміністрування
податку на додану вартість, руйнування
схем мінімізації податкових
зобов'язань, ліквідації віртуального
податкового кредиту з податку на
додану вартість, повноти декларування
податкових зобов'язань та забезпечення
своєчасності відшкодування податку на
додану вартість в умовах запровадження
системи подвійного контролю перевірки
податкової звітності з податку на
додану вартість та подання платниками
податку на додану вартість розшифровок
податкового кредиту та податкових
зобов'язань у розрізі контрагентів.

Відповідно до пункту 1.3. Методичних
рекомендацій для їх реалізації
створені такі програмні продукти:
система формування та подання до
органу ДПС засобами
телекомунікаційного зв'язку
податкової звітності в електронному
вигляді щодо ведення обліку
розшифрування податкового кредиту та
податкових зобов'язань у розрізі
контрагентів; система приймання та
комп'ютерної обробки податкової
звітності щодо проведення
автоматизованого контролю податкової
декларації з податку на додану
вартість на районному рівні;система
автоматизованого співставлення
податкових зобов'язань та податкового
кредиту в розрізі контрагентів на
рівні ДПА України.

Як передбачено пунктами 2.14, 2.15., 2.16 - 2.18,
2.21, 2.24. Методичних рекомендації,
інформація податкової звітності з ПДВ,
надіслана до центральної бази даних
податкової звітності, підлягає
розподілу відповідно до вимог
Методичних рекомендацій щодо порядку
розподілу платників податків за
категоріями уваги та співставленню
засобами системи автоматизованого
співставлення податкових зобов'язань
та податкового кредиту у розрізі
контрагентів на рівні ДПА України.

Результати автоматизованого
співставлення даних податкової
звітності з податку на додану вартість
та проведений за ними розподіл
платників ПДВ за категоріями
враховуються при визначенні категорії
уваги суб'єкта господарювання.

Обробка системою автоматизованого
співставлення податкових зобов'язань
та податкового кредиту в розрізі
контрагентів на рівні ДПА України
проводиться щоденно у міру надходження
незвірених даних.

Працівники підрозділів оподаткування
юридичних, фізичних осіб, податкового
контролю та податкової міліції після
проведення автоматизованого
співставлення на центральному рівні
даних податкової звітності з податку
на додану вартість контрагентів
(розшифровок податкових зобов'язань та
податкового кредиту контрагентів,
розрахунків коригування сум ПДВ
контрагентів) у той же день отримують
доступ (екранні форми) до інформації (у
розрізі звітних періодів) про
результати такого співставлення
платників ПДВ, що перебувають на обліку
в органі ДПС, у вигляді: переліків
платників ПДВ у розрізі категорій;
детальної інформації щодо обраного
платника ПДВ про результати
співставлення кожної операції з
контрагентом (записів, що пройшли
співставлення); статистичної
інформації про результати такого
співставлення у розрізі органу ДПС.

Отримані результати автоматизованого
співставлення на центральному рівні
податкової звітності з ПДВ підлягають
перевірці органами ДПС на місцях.

Підсумки перевірок за результатами
автоматизованого співставлення
податкової звітності з ПДВ на
центральному рівні відображаються в
додатку до акта перевірки (камеральної,
документальної невиїзної, планової,
позапланової перевірки) або довідки у
розрізі періодів та операцій з одним
контрагентом та фіксуються в АС
«Аудит».

По мірі підписання актів перевірки та
узгодження податкових зобов'язань,
визначених податковим
повідомленням-рішенням, прийнятим за
результатами таких перевірок,
уточнюються результати
автоматизованого співставлення на
центральному рівні податкової
звітності з ПДВ за поданням підрозділу,
яким завершено процедуру такого
узгодження та яким прийнято таке
повідомлення-рішення.

Підрозділи органу ДПС усіх рівнів
(центрального, регіонального,
районного) отримують доступ (екранні
форми) до статистичної інформації
результатів автоматизованого
співставлення на рівні ДПА України
даних податкової звітності з податку
на додану вартість контрагентів
(розшифровок податкових зобов'язань та
податкового кредиту контрагентів,
розрахунків коригування сум ПДВ
контрагентів) у розрізі звітних
періодів. Статистична інформація щодо
кількості, суми відхилень ПДВ та
результатів їх опрацювання органом ДПС
формується за підпорядкованими
органами ДПС, категоріями платників
ПДВ (або категоріях записів), звітними
періодами.

З 01 січня 2013 року в органах державної
податкової служби була впроваджена
єдина система «Податковий блок», до
складу якої увійшли також підсистеми
«Податковий аудит» (замість АРМ
«Аудит») та «Аналітична система»
(замість «Системи співставлення
податкового кредиту та податкових
зобов'язань»).

Виходячи з наведеного у сукупності,
слід дійти висновку, що дані усіх актів
перевірок (камеральних, документальних
невиїзних, планових, позапланових) або
довідок без виключень, що
здійснювались посадовими особами
Державної податкової служби,
підлягають фіксації в інформаційній
аналітичній системі «Аудит» незалежно
від їх змісту.

Зміст інформації, що міститься в актах
або довідках, коригується по мірі
підписання актів перевірки та
узгодження податкових зобов'язань.

Інформація, внесена до інформаційних
систем державної податкової служби, не
визначає змісту прав та обов'язків
платників податків, а є службовою
інформацією, яка використовується в
інформаційно-аналітичних цілях з метою
здійснення податкового контролю.

Внесення до інформаційно-аналітичних
систем податкової інформації,
незалежно від її позитивного чи
негативного змісту, перевірка цієї
інформації, є обов'язком податкового
органу.

Як було встановлено під час розгляду
справи, жодних нарахувань або
збільшення податкових зобов'язань за
карткою особового рахунку позивача на
підставі акта перевірки №
2019/22-03/38197805 від 27.12.2013 року, рівно як і
зменшення суми податкового кредиту з
ПДВ, податковим органом здійснено не
було.

Відповідно до ч. 2 ст. 19 Конституції
України, органи державної влади та
органи місцевого самоврядування, їх
посадові особи зобов'язані діяти лише
на підставі, в межах повноважень та у
спосіб, що передбачені Конституцією та
законами України.

Частиною 2 ст. 71 КАС України
передбачено, що в адміністративних
справах про протиправність рішень, дій
чи бездіяльності суб'єкта владних
повноважень обов'язок щодо доказування
правомірності свого рішення, дії чи
бездіяльності покладається на
відповідача, якщо він заперечує проти
адміністративного позову.

Враховуючи вищевикладене, суд дійшов
висновку, що внесення або зміна
інформації у базах інформаційних
систем, які використовуються органами
державної податкової служби є
функціональним процедурним обов'язком
органів ДПС. Внесення інформації до баз
даних само по собі не зумовлює для
платника податків будь-яких юридичних
наслідків у формі виникнення або зміни
у структурі податкових зобов'язань та
податкового кредиту з ПДВ, не
призводить до коригування податкових
зобов'язань та не порушує права
позивача.

Виходячи з наведеного, суд доходить
висновку про відсутність підстав для
задоволення позову.

Керуючись ст.ст. 158-163, 167 Кодексу
адміністративного судочинства
України, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

У задоволенні позову Товариства з
обмеженою відповідальністю «Паллет -
Днепр» - відмовити.

Постанова набирає законної сили після
закінчення строку подання апеляційної
скарги в порядку, встановленому ст.254
Кодексу адміністративного судочинства
України.

Постанова може бути оскаржена в
апеляційному порядку та в строки,
встановлені ст. 186 Кодексу
адміністративного судочинства
України.

Повний текст постанови виготовлений
14.04.2014 року.

Суддя М.В. Дєєв