Справа № 826/7650/14
Суддя: Клочкова Н.В.
Дата ухвалення: 2014-06-03 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД міста
Каменєва 8, корпус 1 У Х В А Л А
про залишення позовної заяви без
03 червня 2014 року м. Київ
№ 826/7650/14
Cуддя Окружного адміністративного суду
міста Києва Клочкова Н.В., розглянувши
позовну заяву і додані до неї матеріали
ОСОБА_1 до Кабінету Міністрів України
провизнання незаконною бездіяльність,
зобов'язання вчинити дії,В С Т А Н О В И
ОСОБА_1 (далі - позивач) звернувся до
Окружного адміністративного суду
міста Києва з позовом до Кабінету
Міністрів України (далі - відповідач) з
наступними позовними вимогами:
1. визнати незаконною бездіяльність
Кабінету Міністрів України, що
виразилась в неприйнятті заходів по
забезпеченню проведення процедур
реституції в Україні;
2. зобов'язати Кабінет Міністрів
України здійснити реституцію
незаконно націоналізованого майна
діда ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_1, і повернути
мені, як його спадкоємцю наступне
- деревообробне підприємство (фанерний
завод ОСОБА_3 і ОСОБА_2), розташоване на
шести ділянках садибної надільної
землі загальною площею один гектар
вісім тисяч сто шістдесят два
квадратні метри, що знаходиться на
території УРСР в м. Костополь
Рівненської області України, вул.
Коперніка і 3 Травня, будинок 68 (вулиця
Бурова, будинок 9 - нова назва);
- шість ділянок садибної надільної
землі загальною площею один гектар
вісім тисяч сто шістдесят два
квадратні метри, що знаходиться на
території УРСР в м. Костополь
Рівненської області України, вул.
Коперніка і 3 Травня, будинок 68 (вулиця
Бурова, будинок 9 - нова назва);
- домоволодіння в АДРЕСА_1, а в разі
неможливості повернути майно в натурі -
виплатити за нього грошову компенсацію
і надати рівноцінну земельну ділянку.
Згідно ч. 2 ст. 5 Кодексу
адміністративного судочинства України
(далі - КАС України) провадження в
адміністративних справах здійснюється
відповідно до закону, чинного на час
вчинення окремої процесуальної дії,
розгляду і вирішення справи.
Відповідно до п. 5, п. 6 ч. 1 ст. 107 КАС
України суддя після одержання позовної
заяви з'ясовує, чи подано
адміністративний позов у строк,
установлений законом (якщо
адміністративний позов подано з
пропущенням встановленого законом
строку звернення до суду, то чи
достатньо підстав для визнання причин
пропуску строку звернення до суду
поважними); немає інших підстав для
повернення позовної заяви, залишення
її без розгляду або відмови у відкритті
провадження в адміністративній справі,
встановлених цим Кодексом.
Частиною 2 ст. 107 КАС України
передбачено, що суддя відкриває
провадження в адміністративній справі
на підставі позовної заяви, якщо
відсутні підстави для повернення
позовної заяви, залишення її без
розгляду чи відмови у відкритті
провадження у справі.
Згідно ч. 1 ст. 99 КАС України
адміністративний позов може бути
подано в межах строку звернення до
адміністративного суду, встановленого
цим Кодексом або іншими законами.
Таким чином, правовий припис "в межах
строку звернення до адміністративного
суду, встановленого законом" означає,
що позов має подаватися лише в тих
межах часу, які встановлені законом.
Крім того, можливість захисту прав та
інтересів залежить від дотримання
строків, встановлених на цей випадок
У ч. 2 ст. 99 КАС України встановлено
річний строк (до моменту прийняття
Закону України "Про судоустрій та
статус суддів") та шестимісячний (після
прийняття Закону України "Про
судоустрій та статус суддів") для
звернення до адміністративного суду,
що пов'язане зі специфікою
правовідносин, а також має сприяти
наданню доказів, підвищує їхню
достовірність і тим самим сприяє
встановленню істини у конкретній
адміністративній справі.
Дана норма закону означає, що за
загальним правилом перебіг строку на
звернення до адміністративного суду
починається від дня виникнення права
на адміністративний позов, тобто коли
особа дізналася або могла дізнатися
про порушення своїх прав, свобод чи
Необхідно зазначити, що процесуальним
строком є проміжок часу, встановлений
законом або судом, у який суд та особи,
що беруть участь у справі, та інші
учасники процесу вчиняють певні
процесуальні дії, передбачені Кодексом
адміністративного судочинства
України, в результаті вчинення яких
настають певні правові наслідки.
На виконання вищевказаних положень КАС
України судом було встановлено
Рішенням Нікульського районного суду
міста Москви від 03.06.2011 встановлено
факт смерті ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_1,
уродженця м. Костополь, Волинь, Польща,
померлого в ІНФОРМАЦІЯ_4 в
Костопольському Гетто на території м.
Костополь Рівненської області, УССР та
встановлено факт, який має юридичне
значення, що ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_3,
уродженця м. Алма-Ата є внуком ОСОБА_2,
ІНФОРМАЦІЯ_1, уродженця м. Костополь,
Волинь, Польща.

Рішення Нікульського районного суду
міста Москви від 03.06.2011 набрало
законної сили 14.06.2011 та було видано
15.06.2011, згідно відмітки на останньому
аркуші вищевказаного рішення.

Постановою приватного нотаріуса
Костопільського районного
нотаріального округу Рівненської
області від 15.05.2012 відмовлено
представнику ОСОБА_1 у видач свідоцтва
про право на спадщину за законом на
майно, а саме: підприємство по
виробництву дерев'яних виробів
вАДРЕСА_1, яке залишилося після смерті
ОСОБА_2, який помер в ІНФОРМАЦІЯ_4, у
зв'язку з відсутністю
правовстановлюючих документів на дане
нерухоме майно.

Отже, у позивача з 15.05.2012, виникло право
на адміністративний позов, оскільки
саме з цієї дати ОСОБА_1 дізнався про
порушення свої прав.

Відповідно до ч. 2 ст. 99 КАС України для
звернення до адміністративного суду за
захистом прав, свобод та інтересів
особи встановлюється шестимісячний
строк, який, якщо встановлено інше,
обчислюється з дня, коли особа
дізналася або повинна була дізнатися
про порушення своїх прав, свобод та
інтересів.

Проте, позивач лише 02.06.2014 подав позовну
заяву до Окружного адміністративного
суду міста Києва для захисту свого
порушеного справа, тобто більше ніж
через два роки з дня, коли дізнався про
порушення своїх прав, свобод та
інтересів.

З матеріалів справи вбачається, що
протягом 2012 - 2013 років та аж до червня 2014
року ОСОБА_1 не вчиняв дій, спрямованих
на оскарження дій відповідача ні суду,
ні до відповідача за захистом
порушених прав не звертався.

Частиною 1 ст. 100 КАС України
встановлено, що адміністративний
позов, поданий після закінчення
строків, установлених законом,
залишається без розгляду, якщо суд на
підставі позовної заяви та доданих до
неї матеріалів не знайде підстав для
визнання причин пропуску строку
звернення до адміністративного суду
поважними, про що постановляється
ухвала.

Тобто, внаслідок пропущення строків
звернення до адміністративного суду
для позивача наступають негативні
юридичні наслідки.

Слід зауважити, що встановлення
процесуальних строків законом та судом
передбачено з метою дисциплінування
учасників адміністративного
судочинства та своєчасного виконання
ними, передбачених Кодексом
адміністративного судочинства
України, певних процесуальних дій.

Позивач не був позбавлений можливості
звернутись до суду у встановлений
строк.

При цьому, як вбачається зі змісту
позовної заяви, позивач не вважає, що
пропустив строк звернення до суду, а
тому не вважає за необхідне просити суд
визнати пропущений строк з поважних
причин.

Відповідно до ч. 2 ст. 100 КАС України
позовна заява може бути залишена без
розгляду як на стадії вирішення
питання про відкриття провадження в
адміністративній справі без
проведення судового засідання, так і в
ході підготовчого провадження чи
судового розгляду справи.

За таких обставин, враховуючи
відсутність підстав для визнання
поважними причин пропуску строку
звернення до суду, суд дійшов висновку
про необхідність залишення позовної
заяви без розгляду.

Керуючись ст.ст. 5, 99, 100, ч. 7 ст. 107, 155 КАС
України, Окружний адміністративний
суд м. Києва, -

У Х В А Л И В:

1. Залишити без розгляду позовну заяву
ОСОБА_1 до Кабінету Міністрів України
про визнання незаконною бездіяльність
та зобов'язання вчинити дії.

2. Ухвалу про залишення позовної заяви
без розгляду разом з позовною заявою та
її додатками надіслати позивачу
негайно.

Ухвала відповідно до ч. 1 ст. 254 КАС
України набирає законної сили після
закінчення строку подання заяви про
апеляційне оскарження, встановленого
цим Кодексом, якщо таку заяву не було
подано.

Ухвала може бути оскаржена до суду
апеляційної інстанції у порядку та
строки, встановлені ст.ст. 185-187 КАС
України.

Суддя
Н.В. Клочкова