Справа № 826/7411/14
Суддя: Кузьменко В.А.
Дата ухвалення: 2014-06-25 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД міста
Каменєва 8, корпус 1П О С Т А Н О В А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
25 червня 2014 року 10:08
справа №826/7411/14
Окружний адміністративний суд міста
Києва у складі судді Кузьменка В.А., за
участю секретаря Калужського Д.О.,
розглянувши у письмовому провадженні
адміністративну справу
за позовомТовариства з обмеженою
відповідальністю "Злато
Плюс"доДержавної податкової інспекції
у Шевченківському районі Головного
управління Міністерства доходів і
зборів України у місті
Києвіпровизнання дій протиправними та
зобов'язання вчинити діїОБСТАВИНИ
СПРАВИ:
29 травня 2014 року (відповідно до
відмітки служби діловодства суду)
Товариство з обмеженою
відповідальністю "Злато Плюс" (далі по
тексту - позивач, ТОВ "Злато Плюс")
звернулось до Окружного
адміністративного суду міста Києва з
адміністративним позовом до Державної
податкової інспекції у
Шевченківському районі Головного
управління Міністерства доходів і
зборів України у місті Києві (далі по
тексту - відповідач, ДПІ у
Шевченківському районі), в якому
просить: 1) визнати протиправними дії
відповідача, що виразились у
проведенні зустрічної звірки ТОВ
результати якої оформлені актом
№1138/26-59-22-12 "Про неможливість
проведення зустрічної звірки ТОВ
питань взаємовідносин з
контрагентами-постачальниками та
контрагентами-покупцями…"; 2)
зобов'язати відповідача вилучити з АІС
"Податковий блок" інформацію про
результати зустрічної звірки ТОВ
результати якої оформлені актом
№1138/26-59-22-12 "Про неможливість
проведення зустрічної звірки ТОВ
питань взаємовідносин з
контрагентами-постачальниками та
контрагентами-покупцями…"; 3)
зобов'язати відповідача відновити в
АІС "Податковий блок" дані податкової
звітності ТОВ "Злато Плюс" (код за
даних визначених у податкових
деклараціях з податку на додану
вартість ТОВ "Злато Плюс" за період
перевірки; 4) встановити відповідачу
строк на виконання даного рішення суду
5 (п'ять) робочих днів, з дати набрання
ним законної сили та подати звіт про
виконання даного судового рішення у
строк 5 (п'ять) робочих днів з дати
набрання ним законної сили.
В судове засідання 19 червня 2014 року
представник позивача не прибув,
попередньо подавши заяву про розгляд
справи за його відсутності,
відповідача свого представника не
Відповідно до частини шостої статті 128
Кодексу адміністративного судочинства
України якщо немає перешкод для
розгляду справи у судовому засіданні,
визначених цією статтею, але прибули не
всі особи, які беруть участь у справі,
хоча і були належним чином повідомлені
про дату, час і місце судового розгляду,
суд має право розглянути справу у
письмовому провадженні у разі
відсутності потреби заслухати свідка
Враховуючи неприбуття представників
сторін та положення частин четвертої
та шостої статті 128 Кодексу
адміністративного судочинства
України, беручи до уваги відсутність
потреби заслухати свідка чи експерта, в
судовому засіданні 19 червня 2014 року суд
ухвалив перейти до розгляду справи в
письмовому провадженні.
Розглянувши подані документи і
матеріали, всебічно і повно з'ясувавши
всі фактичні обставини, на яких
ґрунтується позов, об'єктивно оцінивши
докази, які мають юридичне значення для
розгляду справи і вирішення спору по
суті, Окружний адміністративний суд
ДПІ у Шевченківському районі здійснено
заходи з метою проведення зустрічної
звірки ТОВ "Злато Плюс" за період з 01
березня 2014 року по 30 березня 2014 року, за
результатами яких складено акт від 29
квітня 2014 року №1138/26-59-22-12/39003412 "Про
неможливість проведення зустрічної
звірки суб'єкта господарювання ТОВ
підтвердження господарських відносин
із платниками податків за період з
01.03.2014 року по 30.03.2014 року" (далі по
тексту - Акт про неможливість
проведення зустрічної звірки).
При цьому судом встановлено, що
названий Акт є тим самим актом, на який
посилається позивач, оскільки ДПІ у
Шевченківському районі не направляла
примірник Акта про неможливість
проведення зустрічної звірки на адресу
ТОВ "Злато Плюс", а тому останній не міг
достовірно знати номер та назву такого
Позивач вважає протиправними дії ДПІ у
Шевченківському районі щодо
проведення зустрічної звірки, оскільки
вони вчинені з порушенням
встановленого порядку, а в Акті про
неможливість проведення зустрічної
звірки викладені суб'єктивні висновки
щодо дійсності укладених правочинів та
відсутності за місцезнаходженням ТОВ
Відповідач проти адміністративного
позову заперечив з підстав
правомірності своїх дій та відсутності
у позивача порушеного права.
Окружний адміністративний суд міста
Києва, виходячи зі змісту пред'явлених
позовних вимог, звертає увагу на
Пунктом 73.5 статті 73 Податкового
кодексу України (в редакції, чинній на
момент виникнення спірних
правовідносин) передбачено, що з метою
отримання податкової інформації
контролюючі органи мають право
проводити зустрічні звірки даних
суб'єктів господарювання щодо платника
Зустрічною звіркою вважається
співставлення даних первинних
бухгалтерських та інших документів
суб'єкта господарювання, що
здійснюється контролюючими органами з
метою документального підтвердження
господарських відносин з платником
податків та зборів, а також
підтвердження відносин, виду, обсягу і
якості операцій та розрахунків, що
здійснювалися між ними, для з'ясування
їх реальності та повноти відображення
в обліку платника податків.
Зустрічні звірки не є перевірками і
проводяться в порядку, визначеному
Кабінетом Міністрів України.
За результатами зустрічних звірок
складається довідка, яка надається
суб'єкту господарювання у десятиденний
Механізм проведення органами
державної податкової служби
зустрічних звірок визначає Порядок
проведення органами державної
податкової служби зустрічних звірок,
затверджений постановою Кабінету
Міністрів України від 27 грудня 2010 року
№1232 (далі по тексту - Порядок).
Відповідно до пунктів 2-4 Порядку
зустрічні звірки проводяться у
суб'єктів господарювання, щодо
здійснення операцій з якими під час
перевірки платника податків та зборів
виникають сумніви стосовно факту
здійснення таких операцій або якщо
існують розбіжності задекларованих у
деклараціях з податку на додану
вартість показників податкового
кредиту та податкових зобов'язань.
З метою проведення зустрічної звірки
орган державної податкової служби
(ініціатор) надсилає органу державної
податкової служби (виконавцю), на
обліку в якому перебуває суб'єкт
господарювання, запит про проведення
зустрічної звірки для підтвердження
отриманих від платника податків та
Зустрічна звірка може бути проведена
органом державної податкової служби
(ініціатором) самостійно у разі, коли
суб'єкт господарювання перебуває на
обліку в тому ж органі державної
податкової служби, в якому перебуває
платник податків, або в межах одного
Орган державної податкової служби
(виконавець), який проводить зустрічну
звірку, складає довідку за наявності
інформації, для отримання якої
надіслано запит органом державної
податкової служби (ініціатором), та її
документального підтвердження. У разі
відсутності запитуваної органом
державної податкової служби
(ініціатором) інформації орган
державної податкової служби
(виконавець) надсилає завірений
печаткою запит про подання інформації
та її документального підтвердження
суб'єкту господарювання за його
адресою (місцезнаходженням, податковою
адресою) рекомендованим листом з
повідомленням про вручення чи особисто
вручає суб'єкту господарювання або
його законному чи уповноваженому
представникові під розписку.
Згідно з пунктом 6 Порядку визначено, що
у разі отримання від суб'єкта
господарювання інформації, визначеної
у запиті, та її документального
підтвердження (протягом одного місяця
з дня, що настає за днем надходження
суб'єкту господарювання запиту) орган
державної податкової служби проводить
Відповідно до пункту 7 Порядку
визначено, що за результатами
проведеної зустрічної звірки
складається довідка, яка підписується
суб'єктом господарювання (законним чи
уповноваженим представником) і
посадовими особами органу державної
податкової служби та особисто
вручається суб'єкту господарювання або
його законному чи уповноваженому
представникові під розписку або
надсилається суб'єкту господарювання
за його адресою (місцезнаходженням,
податковою адресою) рекомендованим
листом із повідомленням про вручення.
З огляду на вказані правові норми
вбачається, що проведення звірки - це
дії по співставленню даних первинних
бухгалтерських та інших документів
суб'єкта господарювання, за
результатами здійснення яких
складається довідка.
При цьому заходи, спрямовані на
проведення зустрічної звірки, тобто,
спрямовані на вчинення дій щодо
співставлення даних первинних
бухгалтерських та інших документів
суб'єкта господарювання, однак без
фактичного здійснення таких дій, не
можуть вважатись діями по проведенню
Разом з тим, у межах спірних
правовідносин ДПІ у Шевченківському
районі зустрічної звірки ТОВ "Злато
Плюс" не проведено, дії по
співставленню даних первинних
бухгалтерських та інших документів
позивача не здійснено, відповідної
довідки не складено, про що свідчить й
сам Акт про неможливість проведення
На переконання суду, незгода з
висновками, викладеними в акті про
неможливість проведення зустрічної
звірки не є підставою для визнання
протиправними дій, факт вчинення яких
відсутній; відсутність дій сама по собі
виключає їх протиправність.
Враховуючи викладене, судом не
встановлено, а позивачем не доведено,
що ДПІ у Шевченківському районі
вчинено протиправні дії по проведенню
зустрічної звірки ТОВ "Злато Плюс",
відтак, у задоволенні позовних вимог у
цій частині слід відмовити.
Разом з тим, під час розгляду справи суд
встановив, що під час здійснення
заходів з метою проведення зустрічної
звірки ТОВ "Злато Плюс" ДПІ у
Шевченківському районі фактично
вчинено дії по проведенню
документальної позапланової невиїзної
перевірки позивача, за результатами
яких і складено Акт про неможливість
проведення зустрічної звірки.
Так, відповідно до підпункту 75.1.2 пункту
75.1 статті 75 Податкового кодексу
України документальною перевіркою
вважається перевірка, предметом якої є
своєчасність, достовірність, повнота
нарахування та сплати усіх
передбачених цим Кодексом податків та
зборів, а також дотримання валютного та
іншого законодавства, контроль за
дотриманням якого покладено на
контролюючі органи, дотримання
роботодавцем законодавства щодо
укладення трудового договору,
оформлення трудових відносин з
працівниками (найманими особами) та яка
проводиться на підставі податкових
декларацій (розрахунків), фінансової,
статистичної та іншої звітності,
регістрів податкового та
бухгалтерського обліку, ведення яких
передбачено законом, первинних
документів, які використовуються в
бухгалтерському та податковому обліку
і пов'язані з нарахуванням і сплатою
податків та зборів, виконанням вимог
іншого законодавства, контроль за
дотриманням якого покладено на
контролюючі органи, а також отриманих в
установленому законодавством порядку
контролюючим органом документів та
податкової інформації, у тому числі за
результатами перевірок інших
Документальна позапланова перевірка
не передбачається у плані роботи
контролюючого органу і проводиться за
наявності хоча б однієї з обставин,
визначених цим Кодексом.
Документальною невиїзною перевіркою
вважається перевірка, яка проводиться
в приміщенні контролюючого органу.
Виходячи зі змісту процитованої
правової норми, вбачається, що
документальною позаплановою невиїзною
перевіркою є перевірка, своєчасності,
достовірності, повноти нарахування та
сплати податків та зборів на підставі
податкових декларацій (розрахунків),
фінансової, статистичної та іншої
звітності, регістрів податкового та
бухгалтерського обліку, первинних
документів, податкової інформації
тощо, яка не передбачена у плані роботи
контролюючого органу, та в приміщенні
контролюючого органу.
Зміст Акта про неможливість проведення
зустрічної звірки свідчить, що
відповідач провів не передбачену у
плані роботи перевірку ТОВ "Злато Плюс",
наприклад у висновках Акта про
неможливість проведення зустрічної
звірки встановлено порушення вимог
Податкового кодексу України та
зменшено задекларовані податкові
зобов'язання та податковий кредит;
перевірку проведено, зокрема на
підставі акта ДПІ у Печерському районі
про результати перевірки ТОВ "Вог
Трейдинг" та у приміщенні
контролюючого органу.
Відповідно до пункту 79.1 статті 79
Податкового кодексу України
документальна невиїзна перевірка
здійснюється у разі прийняття
керівником контролюючого органу
рішення про її проведення та за
наявності обставин для проведення
документальної перевірки, визначених
статтями 77 та 78 цього Кодексу.
Документальна невиїзна перевірка
здійснюється на підставі зазначених у
підпункті 75.1.2 пункту 75.1 статті 75 цього
Кодексу документів та даних, наданих
платником податків у визначених цим
Кодексом випадках, або отриманих в
інший спосіб, передбачений законом.

Згідно з пунктом 79.2 статті 79
Податкового кодексу України
документальна позапланова невиїзна
перевірка проводиться посадовими
особами контролюючого органу виключно
на підставі рішення керівника
контролюючого органу, оформленого
наказом, та за умови надіслання
платнику податків рекомендованим
листом із повідомленням про вручення
або вручення йому чи його
уповноваженому представнику під
розписку копії наказу про проведення
документальної позапланової невиїзної
перевірки та письмового повідомлення
про дату початку та місце проведення
такої перевірки.

З аналізу наведених правових норм суд
приходить до висновку, що
документальна позапланова невиїзна
перевірка може проводитись на підставі
наказу керівника органу державної
податкової служби та за наявності
підстав для її проведення; в свою чергу
вичерпний перелік обставин для
здійснення документальної
позапланової перевірки передбачено в
пункті 78.1 статті 78 Податкового кодексу
України.

Пункт 78.1 статті 78 Податкового кодексу
України встановлює, що документальна
позапланова перевірка здійснюється за
наявності хоча б однієї з таких
обставин: за наслідками перевірок
інших платників податків або отримання
податкової інформації виявлено факти,
що свідчать про можливі порушення
платником податків податкового,
валютного та іншого законодавства,
контроль за дотриманням якого
покладено на контролюючі органи, якщо
платник податків не надасть пояснення
та їх документальні підтвердження на
обов'язків письмовий запит
контролюючого органу протягом 10
робочих днів з дня отримання запиту;
платником податків не подано в
установлений законом строк податкову
декларацію або розрахунки, якщо їх
подання передбачено законом; платником
податків подано контролюючому органу
уточнюючий розрахунок з відповідного
податку за період, який перевірявся
контролюючим органом; виявлено
недостовірність даних, що містяться у
податкових деклараціях, поданих
платником податків, якщо платник
податків не надасть пояснення та їх
документальні підтвердження на
письмовий запит контролюючого органу
протягом десяти робочих днів з дня
отримання запиту; платником податків
подано в установленому порядку
контролюючому органу заперечення до
акта перевірки або скаргу на прийняте
за її результатами податкове
повідомлення-рішення, в яких
вимагається повний або частковий
перегляд результатів відповідної
перевірки або скасування прийнятого за
її результатами податкового
повідомлення-рішення у разі, коли
платник податків у своїй скарзі
(запереченнях) посилається на
обставини, що не були досліджені під
час перевірки, та об'єктивний їх
розгляд неможливий без проведення
перевірки; розпочато процедуру
реорганізації юридичної особи (крім
перетворення), припинення юридичної
особи або підприємницької діяльності
фізичної особи - підприємця, порушено
провадження у справі про визнання
банкрутом платника податків або подано
заяву про зняття з обліку платника
податків; платником подано декларацію,
в якій заявлено до відшкодування з
бюджету податок на додану вартість, за
наявності підстав для перевірки,
визначених у розділі V цього Кодексу,
та/або з від'ємним значенням з податку
на додану вартість, яке становить
більше 100 тис. гривень; щодо платника
податку подано скаргу про ненадання
таким платником податків податкової
накладної покупцю або про порушення
правил заповнення податкової
накладної у разі ненадання таким
платником податків пояснень та
документального підтвердження на
письмовий запит контролюючого органу
протягом десяти робочих днів з дня його
отримання; отримано судове рішення
суду (слідчого судді) про призначення
перевірки або постанову органу, що
здійснює оперативно-розшукову
діяльність, слідчого, прокурора,
винесену ними відповідно до закону;
контролюючим органом вищого рівня в
порядку контролю за діями або
бездіяльністю посадових осіб
контролюючого органу нижчого рівня
здійснено перевірку документів
обов'язкової звітності платника
податків або матеріалів
документальної перевірки, проведеної
контролюючим органом нижчого рівня, і
виявлено невідповідність висновків
акта перевірки вимогам законодавства
або неповне з'ясування під час
перевірки питань, що повинні бути
з'ясовані під час перевірки для
винесення об'єктивного висновку щодо
дотримання платником податків вимог
законодавства, контроль за дотриманням
якого покладено на контролюючі органи;
у разі отримання інформації про
ухилення податковим агентом від
оподаткування виплаченої (нарахованої)
найманим особам (у тому числі без
документального оформлення)
заробітної плати, пасивних доходів,
додаткових благ, інших виплат та
відшкодувань, що підлягають
оподаткуванню, у тому числі внаслідок
неукладення платником податків
трудових договорів з найманими особами
згідно із законом, а також здійснення
особою господарської діяльності без
державної реєстрації; у разі
встановлення відхилення цін
контрольованої операції від рівня
звичайних (ринкових) цін у порядку,
передбаченому підпунктом 39.5.1 пункту 39.5
статті 39 цього Кодексу; неподання
платником податків або подання з
порушенням вимог пункту 39.4 статті 39
цього Кодексу звіту про контрольовані
операції та/або обов'язкової
документації або у разі встановлення
порушень під час моніторингу такого
звіту або документації відповідно до
вимог пункту 39.4 і підпункту 39.5.1 пункту
39.5 статті 39 цього Кодексу.

Судом під час розгляду справи не
встановлено, а відповідачем не надано
жодного доказу на підтвердження
існування в межах спірних
правовідносин будь-якої підстави для
проведення документальної
позапланової невиїзної перевірки,
перелік яких визначений в пункті 78.1
статті 78 Податкового кодексу України, а
також доказів вручення позивачу копії
наказу про проведення документальної
позапланової невиїзної перевірки та
письмового повідомлення про дату
початку та місце проведення такої
перевірки.

Враховуючи викладене, дії ДПІ у
Шевченківському районі щодо
проведення документальної невиїзної
позапланової перевірки ТОВ "Злато Плюс"
здійснені не на підставі, не у спосіб та
не в межах, визначених Податковим
кодексом України, а тому є
протиправними.

Як встановлює частина друга статті 11
Кодексу адміністративного судочинства
України, суд розглядає адміністративні
справи не інакше як за позовною заявою,
поданою відповідно до цього Кодексу, і
не може виходити за межі позовних
вимог. Суд може вийти за межі позовних
вимог тільки в разі, якщо це необхідно
для повного захисту прав, свобод та
інтересів сторін чи третіх осіб, про
захист яких вони просять.

Враховуючи наведену процесуальну
норму, Окружний адміністративний суд
міста Києва вважає, що для повного
захисту прав, свобод та інтересів
позивача в рамках даного
адміністративного спору необхідно
вийти за межі позовних вимог та визнати
протиправними дії ДПІ у
Шевченківському районі по проведенню
документальної невиїзної позапланової
перевірки ТОВ "Злато Плюс" з питань
підтвердження господарських відносин
з платниками податків за період з 01
березня 2014 року по 30 березня 2014 року, за
результатами якої складено Акт про
неможливість проведення зустрічної
звірки.

При цьому, на переконання суду,
введення платника в оману та
приховування під назвою "Акт про
неможливість проведення зустрічної
звірки" фактичних дій щодо проведення
документальної позапланової невиїзної
перевірки, не звільняє орган державної
податкової служби від виконання
приписів Податкового кодексу України,
зокрема в частині визначеного порядку
та підстав для проведення
документальної позапланової невиїзної
перевірки.

Крім того, суд також вважає за
необхідне висловити свою незгоду з
висновками, що викладені відповідачем
в Акті про неможливість проведення
зустрічної звірки.

В Акті про неможливість проведення
зустрічної звірки зазначено про
відсутність підтвердження факту
придбання товарно-матеріальних
цінностей у зв'язку із ненаданням
первинних документів, на підставі яких
формувались суми податкового кредиту
та податкового зобов'язання з податку
на додану вартість, а саме: податкових
накладних, видаткових накладних, актів
виконаних робіт, банківських виписок,
реєстрів обліку, технічних завдань,
сертифікатів тощо.

Разом з тим, матеріали справи не
містять належних та допустимих
доказів, які б свідчили про відсутність
фактів господарських операцій ТОВ
"Злато Плюс" з
підприємствами-контрагентами за
перевірений період, зокрема відповідач
не надав суду доказів надіслання або
вручення ТОВ "Злато Плюс" запиту про
надання пояснень та їх документальних
підтверджень.

На думку суду, реальність
господарських операцій можливо
дослідити виключно під час проведення
документальної перевірки, призначеної
та проведеної у відповідності до вимог
Податкового кодексу України, та на
підставі первинних документів,
регістрів бухгалтерського обліку,
фінансової звітності, інших
документів, пов'язаних з обчисленням і
сплатою податків і зборів, ведення яких
передбачено законодавством, що у межах
спірних правовідносин здійснено не
було.

За таких підстав, Окружний
адміністративний суд міста Києва
вважає, що висновки Акта про
неможливість проведення зустрічної
звірки про відсутність підтвердження
факту господарських операцій ТОВ
"Злато Плюс" є помилковими та не
підтверджуються нормативно і
документально.

Недостовірною є також інформація Акта
про неможливість проведення
зустрічної звірки про відсутність ТОВ
"Злато Плюс" за місцезнаходженням.

Так, частина перша статті 18 Закону
України "Про державну реєстрацію
юридичних осіб та фізичних осіб -
підприємців" встановлює, якщо
відомості, які підлягають внесенню до
Єдиного державного реєстру, були
внесені до нього, то такі відомості
вважаються достовірними і можуть бути
використані в спорі з третьою особою,
доки до них не внесено відповідних
змін.

За даними виписки та витягу з єдиного
державного реєстру юридичних осіб та
фізичних осіб-підприємців
місцезнаходженням ТОВ "Злато Плюс" є м.
Київ, вул. Ярославів Вал, будинок 13/2,
літера Б.

Належних та допустимих доказів на
спростування зворотного відповідачем
до суду не надано.

Стосовно позовних вимог про
зобов'язання відповідача вилучити з
АІС "Податковий блок", інформацію,
внесену на підставі Акта про
неможливість проведення зустрічної
звірки та відновити в цій базі
задекларовані дані податкової
звітності, суд керується наступним.

Відповідно до висновків Акта про
неможливість проведення зустрічної
звірки, наданих відповідачем пояснень
та витягу з АІС "Податковий блок" судом
встановлено, що інформацію Акта про
неможливість проведення зустрічної
звірки відповідач вніс до
інформаційної системи "Податковий
блок", зокрема зменшив задекларовані
податкові зобов'язання та податковий
кредит з податку на додану вартість ТОВ
"Злато Плюс" за березень 2014 року до 0.

Наведене, на думку суду, фактично
свідчить, що відповідач змінив дані,
задекларовані ТОВ "Злато Плюс" у
податковій декларації з податку на
додану вартість за березень 2014 року, що
суперечить загальним засадам
оподаткування та нормам Податкового
кодексу України.

ДПІ у Шевченківському районі, як
контролюючий орган, може змінити
задекларовані платником податків дані
податкової звітності лише шляхом
визначення суми грошових зобов'язань,
зменшення (збільшення) суми бюджетного
відшкодування та/або зменшення
(збільшення) від'ємного значення
об'єкта оподаткування податком на
прибуток або від'ємного значення суми
податку на додану вартість, у випадках,
передбачених пунктом 54.3 статті 54
Податкового кодексу України.

При цьому, як вбачається з
інформаційного повідомлення на
офіційному порталі Міністерства
доходів і зборів України
(http://minrd.gov.ua/modernizatsiya-dps-ukraini/povidomlenia_/2013-rik-/
88461.html) систему "Податковий блок"
введено в експлуатацію в органах
податкової служби з 01 січня 2013 року
згідно наказу Державної податкової
служби України від 24 грудня 2012 року
№1197.

З урахуванням того, що висновки Акта
про неможливість проведення
зустрічної звірки не можуть бути
підставою для внесення змін до
податкової звітності з податку на
додану вартість, та, оскільки в
автоматизованій інформаційній системі
"Податковий блок" підлягають
відображенню виключно задекларовані
платником податку у податкових
деклараціях показники податкових
зобов'язань та податкового кредиту з
податку на додану вартість, суд
приходить до висновку, що ДПІ у
Шевченківському районі зобов'язана
вилучити з інформаційної системи
"Податковий блок" інформацію, внесену
на підставі Акта про неможливість
проведення зустрічної звірки, та
відновити в цій інформаційній системі
інформацію про задекларовані ТОВ
"Злато Плюс" показники у податковій
декларації з податку на додану
вартість за березень 2014 року.

Таким чином позовні вимоги у цій
частині є обґрунтованими та підлягають
задоволенню.

Подібну правову позицію викладено в
ухвалі Вищого адміністративного суду
України від 13 лютого 2013 року №К/9991/74156/12.

Відповідно до частини другої статті 19
Конституції України органи державної
влади та органи місцевого
самоврядування, їх посадові особи
зобов'язані діяти лише на підставі, в
межах повноважень та у спосіб, що
передбачені Конституцією та законами
України.

Частиною третьою статті 2 Кодексу
адміністративного судочинства України
передбачено, що у справах щодо
оскарження рішень, дій чи
бездіяльності суб'єктів владних
повноважень адміністративні суди
перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони:
на підставі, у межах повноважень та у
спосіб, що передбачені Конституцією та
законами України; з використанням
повноваження з метою, з якою це
повноваження надано; обґрунтовано,
тобто з урахуванням усіх обставин, що
мають значення для прийняття рішення
(вчинення дії); безсторонньо
(неупереджено); добросовісно;
розсудливо; з дотриманням принципу
рівності перед законом, запобігаючи
несправедливій дискримінації;
пропорційно, зокрема з дотриманням
необхідного балансу між будь-якими
несприятливими наслідками для прав,
свобод та інтересів особи і цілями, на
досягнення яких спрямоване це рішення
(дія); з урахуванням права особи на
участь у процесі прийняття рішення;
своєчасно, тобто протягом розумного
строку.

Згідно з частиною першою статті 71
Кодексу адміністративного судочинства
України кожна сторона повинна довести
ті обставини, на яких ґрунтуються її
вимоги та заперечення, крім випадків,
встановлених статтею 72 цього Кодексу.

Відповідно до частини другої статті 71
Кодексу адміністративного судочинства
України в адміністративних справах про
протиправність рішень, дій чи
бездіяльності суб'єкта владних
повноважень обов'язок щодо доказування
правомірності свого рішення, дії чи
бездіяльності покладається на
відповідача, якщо він заперечує проти
адміністративного позову.

На думку Окружного адміністративного
суду міста Києва, відповідачем не
доведено правомірність дій по
проведенню документальної
позапланової невиїзної перевірки у
відповідності до вимог, встановлених
частиною другою статті 19 Конституції
України та частиною третьою статті 2
Кодексу адміністративного судочинства
України, однак, виходячи з формулювання
позовних вимог та доказів, наявних у
матеріалах справи, адміністративний
позов ТОВ "Злато Плюс" підлягає
частковому задоволенню.

Згідно з частиною третьою статті 94
Кодексу адміністративного судочинства
України визначено, якщо
адміністративний позов задоволено
частково, судові витрати, здійснені
позивачем, присуджуються йому
відповідно до задоволених вимог, а
відповідачу - відповідно до тієї
частини вимог, у задоволенні яких
позивачеві відмовлено.

Стосовно позовних вимог позивача про
зобов'язання відповідача надати звіт
про виконання судового рішення, суд
вважає за необхідне зазначити, що
відповідно до пункту 4 частини першої 163
Кодексу адміністративного судочинства
України встановлений судом строк для
подання суб'єктом владних повноважень -
відповідачем до суду звіту про
виконання постанови, якщо вона вимагає
вчинення певних дій (перебіг цього
строку починається з дня набрання
постановою законної сили або після
одержання її копії, якщо постанова
виконується негайно), є складовою
резолютивної частини постанови.

Оскільки дана постанова вимагає від
ДПІ у Шевченківському районі вчинення
певних дій, суд вважає за можливе
встановити для суб'єкта владних
повноважень-відповідача строк для
подання звіту про виконання вказаної
постанови у п'ять днів з дня набрання
нею законної сили.

Враховуючи викладене, керуючись
статтями 69, 70, 71, 158 - 163 Кодексу
адміністративного судочинства
України, суд, -

П О С Т А Н О В И В:

1. Адміністративний позов Товариства з
обмеженою відповідальністю "Злато
Плюс" задовольнити частково.

2. Вийти за межі позовних вимог та
визнати протиправними дії Державної
податкової інспекції у
Шевченківському районі Головного
управління Міністерства доходів і
зборів України у місті Києві по
проведенню документальної невиїзної
позапланової перевірки Товариства з
обмеженою відповідальністю "Злато
Плюс", за результатами якої складено
акт від 29 квітня 2014 року №1138/26-59-22-12/39003412
"Про неможливість проведення
зустрічної звірки суб'єкта
господарювання ТОВ "Злато Плюс" (код за
) щодо підтвердження
господарських відносин із платниками
податків за період з 01.03.2014 року по
30.03.2014 року".

3. Зобов'язати Державну податкову
інспекцію у Шевченківському районі
Головного управління Міністерства
доходів і зборів України у місті Києві
вилучити з інформаційної системи
"Податковий блок" інформацію, внесену
на підставі акта від 29 квітня 2014 року
№1138/26-59-22-12/39003412 "Про неможливість
проведення зустрічної звірки суб'єкта
господарювання ТОВ "Злато Плюс" (код за
) щодо підтвердження
господарських відносин із платниками
податків за період з 01.03.2014 року по
30.03.2014 року".

4. Зобов'язати Державну податкову
інспекцію у Шевченківському районі
Головного управління Міністерства
доходів і зборів України у місті Києві
відновити в інформаційній системі
"Податковий блок" показники податкових
зобов'язань та податкового кредиту з
податку на додану вартість,
задекларовані Товариством з обмеженою
відповідальністю "Злато Плюс" у
податковій декларації з податку на
додану вартість за березень 2014 року.

5. В іншій частині адміністративного
позову відмовити.

6. Присудити з Державного бюджету
України на користь Товариства з
обмеженою відповідальністю "Злато
Плюс" понесені ним витрати по сплаті
судового збору у розмірі 36,54 грн.
(тридцять шість гривень п'ятдесят
чотири копійки).

7. Встановити Державній податковій
інспекції у Шевченківському районі
Головного управління Міністерства
доходів і зборів України у місті Києві
строк у п'ять днів з дня набрання
постановою законної сили для подання
звіту про виконання постанови.

8. Попередити Державну податкову
інспекцію у Шевченківському районі
Головного управління Міністерства
доходів і зборів України у місті Києві
про можливість застосування заходів,
передбачених частиною другою статті 267
Кодексу адміністративного судочинства
України.

Постанова набирає законної сили
відповідно до статті 254 Кодексу
адміністративного судочинства України
та може бути оскаржена до суду
апеляційної інстанції за правилами,
встановленими статтями 185-187 Кодексу
адміністративного судочинства
України.

Суддя
В.А. Кузьменко