Справа № 826/463/14
Суддя: Василенко Я.М.
Дата ухвалення: 2014-06-17 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ
АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД Справа: № 826/463/14
інстанції: Бояринцева М.А.
Суддя-доповідач: Василенко Я.М.
У Х В А Л А

Іменем України

17 червня 2014 року
м. Київ

Київський апеляційний
адміністративний суд у складі колегії
суддів:

головуючого
Василенка Я.М.,

суддів
Кузьменка В.В., Шурка О.І.,

при секретарі
Зубрицькому Д.П.

розглянувши у відкритому судовому
засіданні апеляційну скаргу ОСОБА_2 на
постанову Окружного адміністративного
суду міста Києва від 25.03.2014 у справі за
адміністративним позовом ОСОБА_2 до
Київської міської
кваліфікаційно-дисциплінарної комісії
адвокатури про визнання протиправним
та скасування рішення,-

В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_2 звернувся до суду першої
інстанції із позовом, в якому просив:
визнати протиправним та скасувати
рішення дисциплінарної палати
Київської міської
кваліфікаційно-дисциплінарної комісії
адвокатури від 17.12.2013 про зупинення
права на заняття адвокатською
діяльністю.

Постановою Окружного
адміністративного суду міста Києва від
25.03.2014 в задоволенні позову відмовлено.

Не погоджуючись з зазначеним вище
судовим рішенням позивач звернувся із
апеляційною скаргою, в якій просить
скасувати оскаржувану постанову, як
таку, що постановлена із порушенням
норм матеріального і процесуального
права, та ухвалити нову постанову, якою
позовні вимоги задовольнити.

В судове засідання сторони не
з'явились, про день, час та місце
розгляду справи повідомлені належним
чином, у зв'язку із чим, колегія суддів,
на підставі ч. 6 ст. 12, ч. 1 ст. 41, ч. 4 ст. 196
КАС України розглядає справу за їх
відсутності без фіксування судового
засідання за допомогою
звукозаписувального технічного
засобу.

Заслухавши суддю-доповідача,
перевіривши матеріали справи та доводи
апеляційної скарги, колегія суддів
вважає, що зазначена апеляційна скарга
не підлягає задоволенню, виходячи з
наступних підстав.

Як вбачається з матеріалів справи
рішенням дисциплінарної палати
Київської міської
кваліфікаційно-дисциплінарної комісії
адвокатури від 17.12.2013 за вчинення
повторного протягом року
дисциплінарного проступку,
передбаченого пунктом 3, пунктом 5
частини 2 статті 34 Закону України «Про
адвокатуру та адвокатську діяльність»,
систематичне порушення правил
адвокатської етики застосовано до
адвоката ОСОБА_2 (свідоцтво про право
заняття адвокатською діяльністю
НОМЕР_1 від 30.06.2004) дисциплінарне
стягнення у вигляді зупинення права на
заняття адвокатською діяльністю
строком на шість місяців, з 17.12.2013 по
17.06.2014.

Вказане рішення прийнято на підставі
статті 40 Закону України «Про
адвокатуру та адвокатську діяльність»
та за результатами розгляду
дисциплінарної справи стосовно
адвоката ОСОБА_2

Суд першої інстанції мотивував своє
рішення тим, що Київською міською
кваліфікаційно-дисциплінарною
комісією адвокатури правомірно та в
межах своїх повноважень прийнято
рішення від 17.12.2013 про зупинення права
на заняття адвокатською діяльністю
адвокатом ОСОБА_2, а тому у задоволенні
позову необхідно відмовити.

Апелянт у своїй скарзі зазначає, що
рішення дисциплінарної палати
Київської міської
кваліфікаційно-дисциплінарної комісії
адвокатури від 17.12.2013 про зупинення
права на заняття адвокатською
діяльністю адвоката ОСОБА_2 є
протиправним, оскільки воно підписано
не всім складом дисциплінарної палати
та в ньому неправомірно зазначено про
те, що адвокат ОСОБА_2 своїми діями
систематично порушує правила
адвокатської етики, повторно протягом
року вчинив дисциплінарний проступок.

Колегія суддів вважає доводи апелянта
необґрунтованими та погоджується з
висновками суду першої інстанції з
огляду на наступне.

Як вбачається з матеріалів справи,
суддею Фастівського міськрайонного
суду Київської області Бончевим І.В.
надіслано до Київської міської
кваліфікаційно-дисциплінарної комісії
адвокатури подання від 20.08.2013 № 12801 про
притягнення адвоката ОСОБА_2 до
дисциплінарної відповідальності, в
якому зазначено, що адвокат ОСОБА_2
ухиляється від належного і повного
виконання своїх професійних
обов'язків, а саме, починаючи з 03.07.2013
адвокат ОСОБА_2 в судові засідання
(03.07.2013, 17.07.2013, 08.08.2013, 15.08.2013) не
з'являється, що призводить до порушення
прав свідків та потерпілих та
порушення термінів розгляду справ.

23.08.2013 головою дисциплінарної палати
Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії
адвокатури міста Києва доручено
проведення перевірки відомостей про
дисциплінарний проступок адвоката,
викладених у поданні судді
Фастівського міськрайонного суду
Київської області Бончева І.В.,
зареєстрованої за № 320 від 20.08.2013.

07.10.2013 суддею Фастівського
міськрайонного суду Київської області
Бончевим І.В. повторно надіслано до
Київської міської
кваліфікаційно-дисциплінарної комісії
адвокатури подання вих. № 15545 про
притягнення адвоката ОСОБА_2 до
дисциплінарної відповідальності, в
якому вказано, що незважаючи на заходи,
що вживалися судом для забезпечення
насамперед прав потерпілих від
злочину, ОСОБА_2 не припинив свою
зухвалу діяльність по відношенню до
суду, а також інших учасників судового
розгляду. Так, узгодивши в судовому
засіданні та будучи належним чином
повідомленим про дату наступного
судового розгляду, яке було призначене
на 11 годину 00 хвилин 07.10.2013, ОСОБА_2 в
судове засідання не прибув, в черговий
раз його зірвав.

14.10.2013 головою дисциплінарної палати
Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії
адвокатури міста Києва доручено
проведення перевірки відомостей про
дисциплінарний проступок адвоката,
викладених у оданні судді Фастівського
міськрайонного суду Київської області
Бончева І.В., зареєстрованої за № 396 від
10.10.2013.

29.10.2013 адвокатом ОСОБА_2 подані до
Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії
адвокатури міста Києва пояснення щодо
окремої постанови судді Апеляційного
суду Київської області Ігнатюк О.В. від
06.04.2012 № 1-1/2012 та подання судді
Фастівського міськрайонного суду
Київської області Бончева І.В. від
07.10.2013 № 15545-вих., в яких позивач просив
надати строк - 7 робочих днів для
надання документів з метою
спростування обставин, викладених в
окремій постанові судді Апеляційного
суду Київської області Ігнатюка О.В. та
27 робочих днів для надання документів з
метою спростування обставин
викладених в поданні судді
Фастівського міськрайонного суду
Київської області Бончева І.В.

За результатами перевірки обставин,
викладених у поданнях судді
Фастівського міськрайонного суду
Київської області Бончева І.В. від
20.08.2013 та 07.10.2013 щодо неналежного
виконання ОСОБА_2 обов'язків адвоката
членом дисциплінарної палати
Київської міської
кваліфікаційно-дисциплінарної комісії
адвокатури складено довідку про
наявність в діях адвоката ОСОБА_2 ознак
дисциплінарного проступку.

Рішенням дисциплінарної палати
Київської міської
кваліфікаційно-дисциплінарної комісії
адвокатури від 26.11.2013 порушено
дисциплінарну справу відносно
адвоката ОСОБА_2, призначено
дисциплінарну справу до слухання на
засіданні дисциплінарної палати
Київської міської
кваліфікаційно-дисциплінарної комісії
адвокатури о 10 годині 17.12.2013 та визнано
обов'язковою явку адвоката ОСОБА_2 на
засідання дисциплінарної палати
Київської міської
кваліфікаційно-дисциплінарної комісії
адвокатури.

За результатами розгляду
дисциплінарної справи стосовно
адвоката ОСОБА_2 17.12.2013 дисциплінарною
палатою Київської міської
кваліфікаційно-дисциплінарної комісії
адвокатури прийнято оскаржуване
рішення, в якому зазначено, що адвокат
ОСОБА_2 під час участі у справі в якості
захисника громадянина ОСОБА_4 у
Фастівському міськрайонному суді
Київської області не дотримався
принципу добросовісності на стадії
прийняття адвокатом доручення клієнта,
який забороняє адвокату приймати
доручення про надання правової
допомоги, якщо він через обсяг
зайнятості не зможе забезпечити
обґрунтовано необхідну сумлінність
виконання доручення, досконалість,
ретельність підготовки, оперативність
при виконанні доручення, підготовки
при розгляді справи, чим порушив статтю
17 Правил адвокатської етики. Також в
рішенні вказано про те, що виконуючи
функцію захисника в суді ОСОБА_2 не
дотримався вимог чинного
процесуального законодавства, а саме:
частини другої статті 47 Кримінального
процесуального кодексу України, а саме:
завчасно не повідомив суд про
неможливість прибуття в призначений
строк в судове засідання, чим виявив
неповагу до суду та інших учасників
процесу.

Також в рішенні вказано про те, що при
визначенні дисциплінарного стягнення,
яке слід застосувати до адвоката
ОСОБА_2 дисциплінарна палата Київської
міської кваліфікаційно-дисциплінарної
комісії адвокатури враховує той факт,
що рішенням дисциплінарної палати
Київської міської
кваліфікаційно-дисциплінарної комісії
адвокатури від 26.11.2013 було встановлено
факт порушення адвокатом ОСОБА_2 правил
адвокатської етики та не виконання
обов'язків захисника під час слухання
справи в Апеляційному суді міста Києва,
внаслідок чого його було усунуто від
участі у справі. Дисциплінарне
стягнення за вчинення дисциплінарного
проступку до адвоката застосовано не
було, в зв'язку зі спливом строків
притягнення до дисциплінарної
відповідальності.

Згідно статті 2 Закону України «Про
адвокатуру та адвокатську діяльність»
від 05.07.2012 № 5076-VI (далі - Закон № 5076-VI)
адвокатура України - це недержавний
самоврядний інститут, що забезпечує
здійснення захисту, представництва та
надання інших видів правової допомоги
на професійній основі, а також
самостійно вирішує питання
організації і діяльності адвокатури в
порядку, встановленому цим Законом.
Адвокатуру України складають всі
адвокати України, які мають право
здійснювати адвокатську діяльність.З
метою забезпечення належного
здійснення адвокатської діяльності,
дотримання гарантій адвокатської
діяльності, захисту професійних прав
адвокатів, забезпечення високого
професійного рівня адвокатів та
вирішення питань дисциплінарної
відповідальності адвокатів в Україні
діє адвокатське самоврядування.

Відповідно до статті 50 Закону № 5076-VI
кваліфікаційно-дисциплінарна комісія
адвокатури утворюється з метою
визначення рівня фахової
підготовленості осіб, які виявили
намір отримати право на заняття
адвокатською діяльністю, та вирішення
питань щодо дисциплінарної
відповідальності адвокатів.
Кваліфікаційно-дисциплінарна комісія
адвокатури підконтрольна та підзвітна
конференції адвокатів регіону.
Кваліфікаційно-дисциплінарна комісія
адвокатури діє у складі
кваліфікаційної та дисциплінарної
палат. До повноважень
кваліфікаційно-дисциплінарної комісії
адвокатури належать, зокрема:
прийняття рішень про зупинення або
припинення права на заняття
адвокатською діяльністю, здійснення
дисциплінарного провадження стосовно
адвокатів.

Статтею 20 Закону № 5076-VI встановлено, що
під час здійснення адвокатської
діяльності адвокат має право вчиняти
будь-які дії, не заборонені законом,
правилами адвокатської етики та
договором про надання правової
допомоги, необхідні для належного
виконання договору про надання
правової допомоги.

Відповідно до ст. 21 Закону № 5076-VI під
час здійснення адвокатської
діяльності адвокат зобов'язаний: 1)
дотримуватися присяги адвоката
України та правил адвокатської етики; 2)
на вимогу клієнта надати звіт про
виконання договору про надання
правової допомоги; 3) невідкладно
повідомляти клієнта про виникнення
конфлікту інтересів; 4) підвищувати
свій професійний рівень; 5) виконувати
рішення органів адвокатського
самоврядування; 6) виконувати інші
обов'язки, передбачені законодавством
та договором про надання правової
допомоги.

Відповідно до статті 31 Закону № 5076-VI
право на заняття адвокатською
діяльністю зупиняється у разі: 1)
подання адвокатом заяви про зупинення
адвокатської діяльності; 2) набрання
законної сили обвинувальним вироком
суду стосовно адвоката за вчинення
злочину, крім випадку, передбаченого
пунктом 6 частини першої статті 32 цього
Закону; 3) накладення на адвоката
дисциплінарного стягнення у вигляді
зупинення права на заняття
адвокатською діяльністю; 4) визнання
адвоката за рішенням суду недієздатним
або обмежено дієздатним.

Накладення на адвоката
дисциплінарного стягнення у вигляді
зупинення права на заняття
адвокатською діяльністю може
застосовуватися виключно у разі: 1)
повторного протягом року вчинення
дисциплінарного проступку;2) порушення
адвокатом вимог щодо несумісності; 3)
систематичного або грубого
одноразового порушення правил
адвокатської етики.

Згідно частини першої статті 34 Закону
№ 5076-VI підставою для притягнення
адвоката до дисциплінарної
відповідальності є вчинення ним
дисциплінарного проступку.

Дисциплінарним проступком адвоката є
порушення правил адвокатської етики,
невиконання або неналежне виконання
своїх професійних обов'язків ( п.п. 3, 5
частини 2 статті 34 Закону № 5076-VI).

Згідно статті 17 Правил адвокатської
етики, затверджених установчим з'їздом
адвокатів України 17.11.2012, приймаючи
доручення на надання правової
допомоги, адвокат повинен зважити свої
можливості щодо його виконання і
зобов'язаний відмовитись від прийняття
доручення, якщо є обґрунтовані
підстави вважати, що стосовно
доручення, норми цих Правил, в яких
втілений принцип компетентності, не
можуть бути дотримані адвокатом.
Адвокат не повинен приймати доручення
на надання правової допомоги, якщо він
через обсяг зайнятості не зможе
забезпечити обґрунтовано необхідну
сумлінність виконання доручення,
досконалість, ретельність підготовки,
оперативність при виконанні доручення,
окрім випадків, коли відмова від
прийняття доручення в конкретній
ситуації може призвести до суттєвого
порушення прав та законних інтересів
клієнта, або коли клієнт дає згоду на
запропоновані йому строки виконання
доручення, якщо відстрочка об'єктивно
не повинна суттєво позначитись на
можливості належного виконання
доручення. В будь-якому випадку до
укладення договору з клієнтом адвокат
зобов'язаний попередити клієнта про
складнощі і можливі негативні наслідки
для результату виконання доручення,
пов'язані з обсягом зайнятості цього
адвоката.

Відповідно до ст. 43 Правил адвокатської
етики представляючи інтереси клієнта
або виконуючи функцію захисника в суді,
адвокат зобов'язаний дотримуватися
вимог чинного процесуального
законодавства, законодавства про
адвокатуру та адвокатську діяльність,
про судоустрій і статус суддів, іншого
законодавства, що регламентує
поведінку учасників судового процесу,
а також вимог цих Правил, не виявляти
неповаги до суду (суддів), поводитись
гідно і коректно.

Згідно пункту 3 статті 47 Правил
адвокатської етики, адвокат не повинен
умисно перешкоджати законному
здійсненню процесу досудового
розслідування, адміністративного
провадження і давати клієнту поради,
свідомо спрямовані на вчинення таких
перешкод.

Колегія суддів звертає увагу, що з
матеріалів справи вбачається, що
адвокат ОСОБА_2 неодноразово не
з'являвся в судові засідання під час
розгляду Фастівським міськрайонним
судом Київської області кримінальних
проваджень за підозрою ОСОБА_4 та
ОСОБА_5 у вчиненні злочину,
передбаченого частиною 2 статті 186
Кримінального кодексу України, захист
яких здійснює адвокат ОСОБА_2, що
призвело до затягування розгляду
кримінальних проваджень.

При цьому, з матеріалів справи
вбачається, що позивач під час розгляду
даної адміністративної справи не
заперечував обставини, викладені в
поданнях судді Фастівського
міськрайонного суду Київської області
Бончева І.В. від 20.08.2013 та 07.10.2013 та в
рішеннях дисциплінарної палати
Київської міської
кваліфікаційно-дисциплінарної комісії
адвокатури від 26.11.2013 та від 17.12.2013, а
лише вказав про неправомірність
висновків відповідача щодо
повторності та систематичності
вчинених адвокатом проступків.

Колегія суддів вважає безпідставними
доводи позивача про відсутність в діях
адвоката ОСОБА_2 систематичного
порушення правил адвокатської етики,
оскільки під час розгляду справи судом
першої інстанції встановлено
систематичне невиконання адвокатом
ОСОБА_2 своїх професійних обов'язків,
порушення кримінального
процесуального законодавства та прояв
неповаги до суду та інших учасників
кримінальних проваджень.

Більш того, така ознака як
систематичність порушень правил
адвокатської етики є достатньою
підставою для притягнення адвоката до
дисциплінарної відповідальності та
застосування дисциплінарного
стягнення у вигляді зупинення права на
заняття адвокатською діяльністю.

Відносно доводів позивача про те, що
відповідачем неправомірно зроблений
висновок про вчинення адвокатом ОСОБА_2
повторного протягом року
дисциплінарного проступку, суд
зазначає про наступне.

В свою чергу, з витягу з протоколу № 12
засідання дисциплінарної палати
Київської міської
кваліфікаційно-дисциплінарної комісії
адвокатури від 26.11.2013 вбачається, що з
огляду на зібрані матеріали та
обставини є формальні ознаки порушень
з боку адвоката ОСОБА_2 Правил
адвокатської етики та здійснення
неналежного виконання своїх
професійних обов'язків, тобто вчинення
дисциплінарного проступку. Проте,
доповідач вважає за неможливе
застосування до адвоката ОСОБА_2
жодного з дисциплінарних стягнень
передбачених положеннями частини 1
статті 35 Закону України «Про
адвокатуру та адвокатську діяльність»
у зв'язку із закінченням річного строку
з дня вчинення дисциплінарного
проступку протягом якого адвокат може
бути притягнутий до дисциплінарної
відповідальності.

Враховуючи вищевикладене, колегія
суддів вважає обґрунтованими доводи
відповідача щодо повторності
вчиненого ОСОБА_2 дисциплінарного
проступку, однак на право відповідача
застосувати до позивача дисциплінарне
стягнення ознака повторності в даному
випадку не впливає, оскільки ознака
систематичності порушення правил
адвокатської етики є доведеною та
згідно статей 31, 34 Закону України «Про
адвокатуру та адвокатську діяльність»
може бути самостійною підставою для
притягнення адвоката до
дисциплінарної відповідальності.

Доводи апелянта про те, що рішення
дисциплінарної палати Київської
міської кваліфікаційно-дисциплінарної
комісії адвокатури від 17.12.2013 підписано
не всім складом дисциплінарної палати,
що свідчить про його незаконність є
безпідставними з огляду на наступне.

Відповідно до статті 40 Закону № 5076-VI за
результатами розгляду дисциплінарної
справи дисциплінарна палата
кваліфікаційно-дисциплінарної комісії
адвокатури приймає рішення про
притягнення адвоката до
дисциплінарної відповідальності за
вчинення дисциплінарного проступку і
застосування до нього дисциплінарного
стягнення або про закриття
дисциплінарної справи. Рішення
дисциплінарної палати приймається
більшістю голосів від її загального
складу, крім рішення про припинення
права на заняття адвокатською
діяльністю, яке приймається двома
третинами голосів від її загального
складу. Рішення у дисциплінарній
справі має бути вмотивованим. Під час
обрання виду дисциплінарного
стягнення враховуються обставини
вчинення проступку, його наслідки,
особа адвоката та інші обставини.
Рішення у дисциплінарній справі
приймається за відсутності адвоката,
стосовно якого порушено дисциплінарну
справу, та особи, яка ініціювала
питання про дисциплінарну
відповідальність адвоката. Член
дисциплінарної палати
кваліфікаційно-дисциплінарної комісії
адвокатури, який проводив перевірку
відомостей про дисциплінарний
проступок адвоката, не бере участь у
голосуванні. Рішення оголошується на
засіданні дисциплінарної палати
кваліфікаційно-дисциплінарної комісії
адвокатури. Копія рішення надсилається
або вручається під розписку адвокату
та особі, яка ініціювала питання про
дисциплінарну відповідальність
адвоката, протягом трьох робочих днів з
дня прийняття рішення.

Як вбачається з матеріалів справи, на
засіданні дисциплінарної палати
Київської міської
кваліфікаційно-дисциплінарної комісії
адвокатури 17.12.2013 (витяг з протоколу №
13) були присутні наступні члени
дисциплінарної палати: голова
дисциплінарної палати ОСОБА_6, секретар
палати ОСОБА_7, ОСОБА_8, ОСОБА_9, ОСОБА_10,
ОСОБА_11, ОСОБА_12, ОСОБА_13 та які
одноголосно вирішили застосувати до
адвоката ОСОБА_2 дисциплінарне
стягнення у вигляді зупинення права на
заняття адвокатською діяльністю
строком на шість місяців.

Оскаржуване позивачем рішення від
17.12.2013 підписане головою палати ОСОБА_6
та секретарем палати ОСОБА_7

При цьому, відповідно до пункту 7.9
Регламенту
кваліфікаційно-дисциплінарної комісії
адвокатури регіону, затвердженого
рішенням Ради адвокатів України від
16.02.2013 № 77, на засіданні
кваліфікаційно-дисциплінарної комісії
адвокатури (палати) ведеться протокол,
який підписується Головою
кваліфікаційно-дисциплінарної комісії
адвокатури та секретарем.

Рішенням Ради адвокатів України
Національної асоціації адвокатів
України від 19.11.2013 № 251 доповнено розділ
8 Регламенту
кваліфікаційно-дисциплінарної комісії
адвокатури регіону пунктом 8.12
наступного змісту «Рішення
кваліфікаційної та дисциплінарної
палат, як документи
кваліфікаційно-дисциплінарної комісії
адвокатури окремо визначеної форми, є
рішеннями
кваліфікаційно-дисциплінарної комісії
адвокатури, що видаються від імені
кваліфікаційно-дисциплінарної комісії
адвокатури за підписами Голови та
Секретаря палати».

Відповідно до частини 1 статті 45 Закону
№ 5076-VI Національна асоціація адвокатів
України є недержавною некомерційною
професійною організацією, яка об'єднує
всіх адвокатів України та утворюється
з метою забезпечення реалізації
завдань адвокатського самоврядування.
Національна асоціація адвокатів
України є юридичною особою та діє через
організаційні форми адвокатського
самоврядування, передбачені цим
Законом (частина 3 статті 45 Закону №
5076-VI).

Згідно статті 55 Закону № 5076-VI у період
між з'їздами адвокатів України функції
адвокатського самоврядування виконує
Рада адвокатів України. Повноваження і
порядок роботи Ради адвокатів України
визначаються цим Законом та положенням
про Раду адвокатів України, що
затверджується з'їздом адвокатів
України.

Відповідно до Положення про Раду
адвокатів України, затвердженого
установчим з'їздом адвокатів України 17
листопада 2012 року, Рада адвокатів
України діє у системі органів
Національної асоціації адвокатів
України. Рішення Ради адвокатів
України, прийняті в межах її
повноважень, обов'язкові до виконання
адвокатами, адвокатськими
об'єднаннями, бюро, регіональними
органами адвокатського
самоврядування.

З урахуванням наведеного та з огляду на
те, що рішенням Ради адвокатів України
від 19.11.2013 № 251 визначено, що рішення
кваліфікаційно-дисциплінарної комісії
адвокатури видаються від імені
кваліфікаційно-дисциплінарної комісії
адвокатури за підписами Голови та
Секретаря палати, суд приходить до
висновку про необґрунтованість
доводів позивача щодо необхідності
підписання рішення Київської міської
кваліфікаційно-дисциплінарної комісії
адвокатури всіма членами
дисциплінарної палати, які приймали
рішення щодо зупинення права на
заняття адвокатською діяльністю
адвокатом ОСОБА_2 Тобто, оскаржуване
рішення відповідача є правомірним, що
вірно встановлено судом першої
інстанції.

Враховуючи вищевикладене, колегія
суддів приходить до висновку, що суд
першої інстанції ухвалив законне та
обґрунтоване рішення, з дотриманням
норм матеріального та процесуального
права.

Відповідно до ч. 1, 2 ст. 71 КАС України
кожна сторона повинна довести ті
обставини, на яких ґрунтуються її
вимоги та заперечення, крім випадків,
встановлених статтею 72 цього Кодексу. В
адміністративних справах про
протиправність рішень, дій чи
бездіяльності суб'єкта владних
повноважень обов'язок щодо доказування
правомірності свого рішення, дії чи
бездіяльності покладається на
відповідача, якщо він заперечує проти
адміністративного позову.

Апелянт не надав до суду належних
доказів, що б підтверджували факт
протиправності рішення суду першої
інстанції, а відповідач, як суб'єкт
владних повноважень - довів
правомірність своїх дій.

Таким чином, колегія суддів вирішила
згідно ст. 200 КАС України залишити
апеляційну скаргу без задоволення, а
постанову суду - без змін, з урахуванням
того, що суд першої інстанції правильно
встановив обставини справи та ухвалив
судове рішення з додержанням норм
матеріального та процесуального права.

Керуючись ст.ст. 41, 160, 198, 200, 205, 206, 254 КАС
України, суд

У Х В А Л И В:

Апеляційну скаргу ОСОБА_2 залишити без
задоволення, а постанову Окружного
адміністративного суду міста Києва від
25.03.2014 - без змін.

Ухвала набирає законної сили з моменту
проголошення, проте може бути
оскаржена до Вищого адміністративного
суду України в порядку та строки,
встановлені статтею 212 Кодексу
адміністративного судочинства
України.

Головуючий:
Василенко
Я.М.

Судді:
Кузьменко
В.В.

Шурко О.І.

.

Головуючий суддя
Василенко Я.М.

Судді:
Кузьменко В. В.

Шурко О.І.