Справа № 815/1680/14
Суддя: Білостоцький О. В.
Дата ухвалення: 2014-06-16 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Справа № 815/1680/14
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

11 червня 2014 року
м.
Одеса

Одеський окружний адміністративний
суд у складі:

Головуючого судді:
Білостоцького О.В.

При секретарі:
Солдатовій О.С.

За участю сторін:

Представників позивача:
Стрезєва А.І., Плетенчука Т.І.

розглянувши у відкритому судовому
засіданні справу за адміністративним
позовом малого підприємства «Нектар»
до Інспекції державного
архітектурно-будівельного контролю в
Одеській області про визнання
протиправними дій, визнання
протиправними та скасування припису,
протоколів та постанов, -

В С Т А Н О В И В:

Мале підприємство (далі МП) «Нектар»
звернулось до Одеського окружного
адміністративного суду з
адміністративним позовом до Інспекції
державного архітектурно-будівельного
контролю в Одеській області (далі
Інспекція ДАБК в Одеській області), в
якому (з урахуванням уточнень) просить
суд: визнати протиправними дії
відповідача щодо складання акта
перевірки дотримання вимог
законодавства у сфері містобудівної
діяльності, державних будівельних
норм, стандартів і правил від 11.02.2014
року; припису №76 від 11.02.2014 року про
зупинення підготовчих та будівельних
робіт, які не відповідають
законодавству, будівельним нормам,
стандартам і правилам; протоколів про
правопорушення у сфері містобудівної
діяльності № б/н від 11.02.2014 року у
кількості 3 штук; постанов про
накладення штрафів за правопорушення у
сфері містобудівної діяльності від
14.02.2014 року № 40/11-П, № 38/12-П, № 39/13-П;
скасувати припис №76 від 11.02.2014 року про
зупинення підготовчих та будівельних
робіт, які не відповідають
законодавству, будівельним нормам,
стандартам і правилам; протоколи про
правопорушення у сфері містобудівної
діяльності № б/н від 11.02.2014 року у
кількості 3 штук; постанови про
накладення штрафів за правопорушення у
сфері містобудівної діяльності від
14.02.2014 року № 40/11-П, № 38/12-П, № 39/13-П.

В обґрунтування позовних вимог позивач
зазначає, що оскаржувані припис,
протоколи та постанови Інспекцією
державного архітектурно-будівельного
контролю в Одеській області було
винесено на підставі необґрунтованих
висновків акту перевірки дотримання
вимог законодавства у сфері
містобудівної діяльності, будівельних
норм, державних стандартів і правил від
11.02.2014 року, а тому є протиправними та
такими, що підлягають скасуванню, а дії
щодо їх складання неправомірними.
Стверджує, що з його боку при
здійсненні будівельних робіт на
об'єкті будівництва - будівництво
спеціалізованого магазину
«Бджільництво» за адресою: Одеська
область, м.Білгород-Дністровський, вул.
Ізмаїльська, 70 «А», відсутні порушення
вимог законодавства у сфері
містобудівної діяльності, будівельних
норм, державних стандартів і правил.
Також в обґрунтування протиправності
оскаржуваних дій та рішень відповідача
позивач посилається на те, що перевірку
дотримання МП «Нектар» вимог
законодавства у сфері містобудівної
діяльності, будівельних норм,
державних стандартів і правил від
11.02.2014 року Інспекцією було проведено з
порушеннями Порядку здійснення
державного архітектурно-будівельного
контролю, затвердженого постановою
Кабінету Міністрів України № 553 від
23.05.2011 року, а саме: без присутності
позивача, без пред'явлення йому
службового посвідчення та направлення
для проведення позапланової перевірки,
без ознайомлення з актом перевірки від
11.02.2013 року, у зв'язку з чим позивача
було позбавлено можливості викласти
свої зауваження до зазначеного акту та
надати письмові пояснення на
обґрунтування дотримання
підприємством вимог законодавства у
сфері містобудівної діяльності,
будівельних норм, державних стандартів
і правил. Крім того позивач вважає, що
Інспекція ДАБК в Одеській області не
наділена повноваженнями щодо
накладення штрафів за порушення вимог
законодавства у сфері містобудівної
діяльності, оскільки накладати штрафи
від імені центрального органу
виконавчої влади, що реалізує державну
політику з питань державного
архітектурно-будівельного контролю
мають право його керівник та
уповноважені ним посадові особи
центрального органу виконавчої влади,
що реалізує державну політику з питань
державного архітектурно-будівельного
контролю.

Представники позивача у судовому
засіданні, посилаючись на
обґрунтування, викладені у
адміністративному позові та
додаткових поясненнях по справі,
підтримали уточнені позовні вимоги та
просив їх задовольнити (а.с. 2-7; 48-53; 73-76;
98).

Відповідач до суду не з`явився, про
дату, час та місце слухання справи був
повідомлений належним чином та
своєчасно, письмових заперечень на
адміністративний позов не надав, а тому
на підставі положень статті 128 КАС
України, справа слухалась за
відсутності його представника за
наявними в справі доказами.

Судом під час офіційного з'ясування
обставин у справі встановлено
наступне:

МП «Нектар» зареєстровано 18.03.1993 року
виконавчим комітетом
Білгород-Дністровської міської ради
Одеської області, ,
керівник - ОСОБА_2 (а.с. 9, 10-12).

11.02.2014 року на підставі звернення
громадянина ОСОБА_4 від 20.12.2013 року №
К-3229 головним державним інспектором
інспекційного відділу №1
інспекційного управління інспекції
ДАБК в Одеській області Заїченко С.А.
було проведено позапланову перевірку
дотримання містобудівного
законодавства у сфері містобудівної
діяльності, будівельних норм,
державних стандартів і правил МП
«Нектар» на об'єкті: будівництво
спеціалізованого магазину
«Бджільництво» за адресою: Одеська
область, м. Білгород-Дністровський, вул.
Ізмаїльська,70 «А».

Під час здійснення перевірки
Інспекцією ДАБК в Одеській області
було встановлено, що будівництво
магазину здійснюється МП «Нектар» на
підставі зареєстрованої декларації
про початок виконання будівельних
робіт № ОД 6 від 20.09.2012року.
Проектна документація на
будівництво об'єкту виготовлена ЗАТ
СКПТБ «Медоборудование» ( ГІП ОСОБА_6)
на підставі рішення
Білгород-Дністровської міської ради
№638 від 16.10.2000 року, згідно з яким МП
«Нектар» дозволено будівництво 2-х
поверхового магазину загальною
площею 217,42 кв.м, однак з урахуванням
корегування проектної документації
проводиться будівництво 3-х поверхової
будівлі загальною площею 347,52 кв.м. На
момент проведення перевірки
будівельні роботи не завершені,
будівництво призупинено через
відсутність коштів. Будівництво
проводиться на відстані 3,5 м від
багатоквартирного житлового будинку,
що суперечить вимогам ДБН 360-92**
«Планування і забудова міських і
сільських поселень», відстань між
житловими будинками, житловими і
громадськими потрібно приймати на
основі інсоляції та освітленості
відповідно до норм протипожежних
вимог: між довгими сторонами житлових
будинків заввишки 4 поверхи і більше
треба приймати відстані (побутові
розриви) не менше 20 м, між довгими
сторонами і торцями з вікнами із
житлових кімнат цих будинків - не менше
15 м. Відсутній експертний висновок та
документи, що посвідчують затвердження
проекту, у тому числі після проведення
коригування проектної документації. На
момент перевірки не забезпечено
авторського та технічного нагляду .

За результатами перевірки був
складений акт перевірки та протоколи
про правопорушення у сфері
містобудівної діяльності від 11.02.2014
року(а.с. 13-14, 16-22), в яких зазначено про
порушення МП «Нектар» містобудівного
законодавства України при будівництві
вказаного об'єкту, а саме:

- будівництво ведеться з відхиленнями
від затвердженої проектної
документації (будівництво проводиться
на відстані 3,5 м від багатоповерхового
житлового будинку, відсутні експертний
висновок та документи, що посвідчують
затвердження проектної документації, в
тому числі після проведення
корегування проекту), за відсутності
містобудівних умов та їх обмежень, що є
порушенням ч. 2 ст.31 Закону України «Про
регулювання містобудівної
діяльності», п.3.13 ДБН 360-92** «Планування
та забудова міських та сільських
поселень», ДБН А 3.1-5-2009 «Організація
будівельного виробництва», наказу
Мінрегіону «Про затвердження порядку
розроблення проектної документації на
будівництво об'єктів» від 16.05.2011 року №
45;

- будівництво ведеться без
забезпечення здійснення авторського
нагляду (термін договору № 61-09 від
20.09.2009 року з відповідальним за ведення
авторського нагляду ГАП ФОП ОСОБА_7
закінчився у 2012 році), що є порушенням
ст. 11 Закону України «Про архітектурну
діяльність», постанови Кабінету
Міністрів України «Про авторський та
технічний нагляд під час будівництва
об'єкта архітектури» від 11.07.2007 року №
903;

- будівництво ведеться без
забезпечення здійснення технічного
нагляду (в декларації про початок
виконання будівельних робіт зазначено,
що технічний нагляд здійснює ОСОБА_8,
однак договір на ведення технічного
нагляду відсутній), що є порушенням ст.7
Закону України «Про архітектурну
діяльність», постанови Кабінету
Міністрів України «Про авторський та
технічний нагляд під час будівництва
об'єкта архітектури» від 11.07.2007 року №
903, ДБН А 3.1-5-2009 «Організація
будівельного виробництва».

Як вбачається із зазначених акту та
протоколів, до проведенні перевірки
були залучені також інженер
технагляду ОСОБА_8, головний архітектор
та інженер проекту ОСОБА_7 та директор
ПП «ПВП «Добробуд» ОСОБА_6; при
проведенні перевірки та складанні
вказаних документів був присутній
керівник МП «Нектар» ОСОБА_2, але від
отримання їх примірників та підпису
він відмовився.

На підставі зазначених акту та
протоколів Інспекцією ДАБК в Одеській
області було складено припис № 76 від
11.02.2014 року, яким МП «Нектар»
зобов'язано з 11.02.2014 року зупинити
виконання будівельних робіт та у
термін до 18.03.2014 усунути порушення
містобудівного законодавства (а.с. 15).

Вказані документи були направлені
контролюючим органом на адресу МП
«Нектар» поштою разом та вручені
позивачу 25.02.2014 року (а.с. 35).

На підставі вищезазначених акту
перевірки та протоколів від 11.02.2014 року
Інспекцією ДАБК в Одеській області
були винесені постанови про накладення
штрафу за правопорушення у сфері
містобудівної діяльності: № 40/11-П від
14.02.2014 року, якою на МП «Нектар» за
порушення ч. 2 ст.31 Закону України «Про
регулювання містобудівної
діяльності», п.3.13 ДБН 360-92** «Планування
та забудова міських та сільських
поселень», ДБН А3.1-5-2009 «Організація
будівельного виробництва», наказу
Мінрегіону «Про затвердження порядку
розроблення проектної документації на
будівництво об'єктів» від 16.05.2011 року №
45, на підставі п. 8 ч. 3 ст. 2 Закону
України «Про відповідальність за
правопорушення у сфері містобудівної
діяльності» накладено штраф у сумі
54810,00 грн.; №38/12-П від 14.02.2014 року, якою на
МП «Нектар» за порушення ст. 11 Закону
України «Про архітектурну діяльність»,
постанови Кабінету Міністрів України
«Про авторський та технічний нагляд
під час будівництва об'єкта
архітектури» від 11.07.2007 року №903, на
підставі п.7 ч.2 ст.2 Закону України «Про
відповідальність за правопорушення у
сфері містобудівної діяльності»
накладено штраф у сумі 43848,00 грн.; №39/13-П
від 14.02.2014 року, якою на МП «Нектар» за
порушення ст.11 Закону України «Про
архітектурну діяльність», постанови
Кабінету Міністрів України «Про
авторський та технічний нагляд під час
будівництва об'єкта архітектури» від
11.07.2007 року №903, ДБН А3.1-5-2009 «Організація
будівельного виробництва», на підставі
п.8 ч.2 ст.2 Закону України «Про
відповідальність за правопорушення у
сфері містобудівної діяльності»
накладено штраф у сумі 54810,00 грн. (а.с. 23,
24, 25).

Крім того, Інспекцією ДАБК в Одеській
області було складено відносно
керівника МП «Нектар» ОСОБА_2 протокол
про адміністративне правопорушення
від 11.02.2014 року, на підставі якого було
винесено постанову по справі про
адміністративні правопорушення № 84
від 14.02.2014 року, якою на ОСОБА_2
накладено штраф у сумі 1700,00 грн. за
вчинення адміністративного
правопорушення, передбаченого ст.96 ч.1
Кодексу України про адміністративні
правопорушення (а.с. 26-28).

Заслухавши пояснення представника
позивача, з'ясувавши фактичні
обставини, на яких ґрунтується позов,
оцінивши докази, які мають юридичне
значення для розгляду справи і
вирішення спору по суті, суд вважає, що
позовні вимоги МП «Нектар» підлягають
частковому задоволенню з наступних
підстав.

Правові та організаційні основи
містобудівної діяльності та
забезпечення сталого розвитку
територій з урахуванням державних,
громадських та приватних інтересів
встановлює Закон України «Про
регулювання містобудівної діяльності»
від 17.02.2011 року №3038-VI (далі Закон
України № 3038-VI).

Відповідно до ч.ч. 1 та 2 ст. 41 Закону
України «Про регулювання
містобудівної діяльності», державний
архітектурно-будівельний контроль -
сукупність заходів, спрямованих на
дотримання вимог законодавства у сфері
містобудівної діяльності, будівельних
норм, державних стандартів і правил.
Державний архітектурно-будівельний
контроль здійснюється органами
державного архітектурно-будівельного
контролю в порядку, встановленому
Кабінетом Міністрів України.

Згідно ч. 4 ст. 41 Закону України № 3038-VI
посадові особи органів державного
архітектурно-будівельного контролю
під час перевірки мають право, зокрема:

- безперешкодного доступу до місць
будівництва об'єктів та до об'єктів, що
підлягають обов'язковому обстеженню;
складати протоколи про вчинення
правопорушень, акти перевірок та
накладати штрафи відповідно до закону;

- видавати обов'язкові для виконання
приписи щодо: усунення порушення вимог
законодавства у сфері містобудівної
діяльності, будівельних норм,
державних стандартів і правил;
зупинення підготовчих та будівельних
робіт, які не відповідають вимогам
законодавства, зокрема будівельних
норм, містобудівним умовам та
обмеженням, затвердженому проекту або
будівельному паспорту забудови
земельної ділянки, виконуються без
повідомлення, реєстрації декларації
про початок їх виконання або дозволу на
виконання будівельних робіт;

- проводити перевірку відповідності
виконання підготовчих та будівельних
робіт вимогам будівельних норм,
державних стандартів і правил,
затвердженим проектним вимогам,
рішенням, технічним умовам,
своєчасності та якості проведення
передбачених нормативно-технічною і
проектною документацією зйомки,
замірів, випробувань, а також ведення
журналів робіт, наявності у
передбачених законодавством випадках
паспортів, актів та протоколів
випробувань, сертифікатів та іншої
документації;

- одержувати в установленому
законодавством порядку від органів
виконавчої влади, органів місцевого
самоврядування, підприємств, установ
та організацій, фізичних осіб
інформацію та документи, необхідні для
здійснення державного
архітектурно-будівельного контролю;

- вимагати у випадках, визначених
законодавством, вибіркового розкриття
окремих конструктивних елементів
будинків і споруд, проведення зйомки і
замірів, додаткових лабораторних та
інших випробувань будівельних
матеріалів, виробів і конструкцій;

- забороняти за вмотивованим письмовим
рішенням керівника органу державного
архітектурно-будівельного контролю чи
його заступника експлуатацію
закінчених будівництвом об'єктів, не
прийнятих в експлуатацію.

Порядок здійснення державного
архітектурно-будівельного контролю
затверджено постановою Кабінету
Міністрів України від 23.05.2011 року № 553
(далі Порядок № 553).

Відповідно до п. 1 зазначеного Порядку
державний архітектурно-будівельний
контроль здійснюється
Держархбудінспекцією та її
територіальними органами.

Пунктом 2 Порядку № 553 визначено, що
Державний архітектурно-будівельний
контроль здійснюється за дотриманням:
вимог законодавства у сфері
містобудівної діяльності, проектної
документації, будівельних норм,
державних стандартів і правил,
технічних умов, інших нормативних
документів під час виконання
підготовчих і будівельних робіт,
архітектурних, інженерно-технічних і
конструктивних рішень, застосування
будівельної продукції; порядку
здійснення авторського і технічного
нагляду, ведення загального та (або)
спеціальних журналів обліку виконання
робіт, виконавчої документації,
складення актів на виконані
будівельно-монтажні та
пусконалагоджувальні роботи; інших
вимог, установлених законодавством,
будівельними нормами, правилами та
проектною документацією, щодо
створення об'єкта будівництва.

Згідно п. 7 Порядку № 553 позаплановою
перевіркою вважається перевірка, яка
не передбачена планом роботи
інспекції. Підставами для проведення
позапланової перевірки є, зокрема,
звернення фізичних чи юридичних осіб
про порушення суб'єктом містобудування
вимог містобудівного законодавства.
Строк проведення позапланової
перевірки не може перевищувати п'яти
робочих днів, а у разі потреби може бути
одноразово продовжений за письмовим
рішенням керівника відповідної
інспекції чи його заступника не більше
ніж на два робочих дні. Під час
проведення позапланової перевірки
посадова особа інспекції зобов'язана
пред'явити службове посвідчення та
направлення для проведення
позапланової перевірки.

При цьому п. 12 зазначеного Порядку
передбачено, що посадові особи
інспекції під час здійснення
державного архітектурно-будівельного
контролю зобов'язані, зокрема, у
повному обсязі, об'єктивно та
неупереджено здійснювати державний
архітектурно-будівельний контроль у
межах повноважень, передбачених
законодавством.

У разі виявлення порушень вимог
законодавства у сфері містобудівної
діяльності, крім акта перевірки,
складається протокол разом з приписом
усунення порушення вимог
законодавства у сфері містобудівної
діяльності, будівельних норм,
державних стандартів і правил або
приписом про зупинення підготовчих та
будівельних робіт, які виконуються без
повідомлення, реєстрації декларації
про початок їх виконання або дозволу на
виконання будівельних робіт (далі -
припис).

Акт перевірки складається у двох
примірниках. Один примірник надається
суб'єкту містобудування, щодо якого
здійснюється державний
архітектурно-будівельний контроль, а
другий залишається в інспекції. Акт
перевірки підписується посадовою
особою інспекції, яка провела
перевірку та суб'єктом містобудування,
щодо якого здійснюється державний
архітектурно-будівельний контроль (п.
18).

Припис складається у двох примірниках.
Один примірник припису залишається в
інспекції, а інший надається суб'єкту
містобудування, щодо якого
здійснюється державний
архітектурно-будівельний контроль.
Припис підписується посадовою особою
інспекції, яка провела перевірку (п. 19).

Відповідно до п. 21 Порядку № 553 якщо
суб'єкт містобудування, щодо якого
здійснюється державний
архітектурно-будівельний контроль, не
погоджується з актом перевірки, він
підписує його із зауваженнями, які є
невід'ємною частиною такого акта.

Згідно вимог ч.ч. 1, 2 ст. 38 Закон України
«Про регулювання містобудівної
діяльності» проектна документація на
будівництво об'єктів розробляється у
порядку, встановленому центральним
органом виконавчої влади, що
забезпечує формування державної
політики у сфері містобудування, з
урахуванням вимог містобудівної
документації та вихідних даних і
дотриманням вимог законодавства,
будівельних норм, державних стандартів
і правил та затверджується замовником.
Затвердження проектної документації
на будівництво об'єктів, що
споруджуються із залученням бюджетних
коштів, коштів державних і комунальних
підприємств, установ та організацій, а
також кредитів, наданих під державні
гарантії, здійснюється у порядку,
визначеному Кабінетом Міністрів
України.

Відповідно до 9 Порядку розроблення
проектної документації на будівництво
об'єктів, затвердженого наказом
Міністерства регіонального розвитку;
будівництва та житлово-комунального
господарства України від 16.05.2011 року №
45, проектна документація на
будівництво об'єктів розробляється з
урахуванням вимог містобудівної
документації, вихідних даних на
проектування та дотриманням вимог
законодавства, будівельних норм,
державних стандартів і правил, у тому
числі вимог доступності для інвалідів
та інших маломобільних груп населення.
При проектуванні об'єктів
експериментального будівництва
враховуються також індивідуальні
технічні вимоги та вимоги державних
будівельних норм щодо
науково-технічного супроводу.

Згідно ч. 1 ст. 16 Закону України «Про
регулювання містобудівної діяльності»
планування територій на місцевому
рівні здійснюється шляхом розроблення
та затвердження генеральних планів
населених пунктів, планів зонування
територій і детальних планів
території, їх оновлення та внесення
змін до них.

Відповідно до ст.17 Закону України №
3038-VI генеральний план населеного
пункту є основним видом містобудівної
документації на місцевому рівні,
призначеної для обґрунтування
довгострокової стратегії планування
та забудови території населеного
пункту.

Виконавчі органи сільських, селищних і
міських рад, Київська та
Севастопольська міські державні
адміністрації є замовниками,
організовують розроблення, внесення
змін та подання генерального плану
населеного пункту на розгляд
відповідної сільської, селищної,
міської ради.

Генеральні плани населених пунктів та
зміни до них розглядаються і
затверджуються відповідними
сільськими, селищними, міськими радами
на чергових сесіях протягом трьох
місяців з дня їх подання.

Згідно положень ст.ст. 18, 19 Закону
України № 3038-VI план зонування
території розробляється на основі
генерального плану населеного пункту
(у його складі або як окремий документ)
з метою визначення умов та обмежень
використання території для
містобудівних потреб у межах
визначених зон.

Детальний план у межах населеного
пункту уточнює положення генерального
плану населеного пункту та визначає
планувальну організацію і розвиток
частини території. Детальний план
розробляється з метою визначення
планувальної організації і
функціонального призначення,
просторової композиції і параметрів
забудови та ландшафтної організації
кварталу, мікрорайону, іншої частини
території населеного пункту,
призначених для комплексної забудови
чи реконструкції.

Відповідно до ч. 2 ст. 26 Закону України №
3038-VI суб'єкти містобудування
зобов'язані додержуватися
містобудівних умов та обмежень під час
проектування і будівництва об'єктів.

Згідно вимог ст. 7 Закону України «Про
архітектурну діяльність» від 20.05.1999
року № 687-XIV проект об'єкта архітектури
розробляється під керівництвом або з
обов'язковою участю головного
архітектора проекту та/або головного
інженера проекту, які мають
відповідний кваліфікаційний
сертифікат. Проект об'єкта архітектури
завіряється підписом і скріплюється
особистою печаткою головного
архітектора проекту та/або головного
інженера проекту, які мають
кваліфікаційний сертифікат.

Статтею 11 Закону України № 687-XIV
передбачено, що під час будівництва
об'єкта архітектури здійснюється
авторський та технічний нагляд.

Технічний нагляд забезпечується
замовником та здійснюється особами,
які мають відповідний кваліфікаційний
сертифікат.

Авторський нагляд здійснюється
архітектором - автором проекту об'єкта
архітектури, іншими розробниками
затвердженого проекту або
уповноваженими ними особами.
Авторський нагляд здійснюється
відповідно до законодавства та
договору із замовником.

У разі виявлення відхилень від
проектних рішень, допущених під час
будівництва об'єкта архітектури, та
відмови підрядника щодо їх усунення
особа, яка здійснює авторський або
технічний нагляд, повідомляє про це
замовника і орган державного
архітектурно-будівельного контролю
для вжиття заходів відповідно до
законодавства.

Порядок проведення авторського і
технічного наглядів встановлений
постановою Кабінету Міністрів України
«Про авторський та технічний нагляд
під час будівництва об'єкта
архітектури» від 11.07.2007 року №903.

Відповідно до ст. 2 Закону України «Про
відповідальність за правопорушення у
сфері містобудівної діяльності»
суб'єкти містобудування, несуть
відповідальність у вигляді штрафу за
такі правопорушення, зокрема:
виконання будівельних робіт з
порушенням вимог будівельних норм,
державних стандартів і правил або
затверджених проектних рішень - у
розмірі сорока п'яти мінімальних
заробітних плат; незабезпечення
замовником здійснення технічного
нагляду у випадках, коли такий нагляд є
обов'язковим згідно із законодавством,
- у розмірі тридцяти шести мінімальних
заробітних плат; незабезпечення
замовником здійснення авторського
нагляду у випадках, коли такий нагляд є
обов'язковим згідно із законодавством,
- у розмірі сорока п'яти мінімальних
заробітних плат.

Судом встановлено, що оскаржувані
припис, протоколи та постанови були
прийняті Інспекцією ДАБК в Одеській
області на підставі висновків акту
перевірки від 11.02.2014 року щодо
порушення МП «Нектар» вимог ч. 2 ст.31
Закону України «Про регулювання
містобудівної діяльності», п.3.13 ДБН
360-92** «Планування та забудова міських
та сільських поселень», ДБН А 3.1-5-2009
«Організація будівельного
виробництва», наказу Мінрегіону «Про
затвердження порядку розроблення
проектної документації на будівництво
об'єктів» від 16.05.2011 року №45, ст.ст. 7, 11
Закону України «Про архітектурну
діяльність», постанови Кабінету
Міністрів України «Про авторський та
технічний нагляд під час будівництва
об'єкта архітектури» від 11.07.2007 року №
903 у вигляді здійснення будівництва
спеціалізованого магазину
«Бджільництво» за адресою: Одеська
область, м.Білгород-Дністровський, вул.
Ізмаїльська, 70 «А» з відхиленнями від
проектної документації та без її
затвердження, за відсутності
містобудівних умов та їх обмежень та
без забезпечення здійснення
відповідними фахівцями технічного та
авторського нагляду.

Представники позивача проти
зазначених висновків відповідача
заперечували та зазначили, що малим
підприємством «Нектар» будівництво
спеціалізованого магазину
«Бджільництво» здійснюється
періодично (з урахуванням наявності
коштів) ще з 2001 року на підставі
дозволів, отриманих від
Білгород-Дністровської міської ради та
Інспекції ДАБК відповідно до проекту (з
урахуванням корегування проекту, яким
передбачалось добудова мансарди),
погодженого начальником управління
архітектури та містобудування
м.Білгород-Дністровського. Наявність
містобудівних умов та обмежень
забудови земельної ділянки на момент
проектування та початку здійснення
об'єкту будівництва чинним
законодавством не вимагалось. У зв'язку
із набранням у 2011 році чинності Закону
України «Про регулювання
містобудівної діяльності», позивачем
було зареєстровано в Інспекції ДАБК в
Одеській області декларацію про
початок виконання будівельних робіт
№ОД 6 від 20.09.2012 року. При цьому з
2013 року та до теперішнього часу
будівництво магазину не ведеться у
зв'язку з відсутністю коштів. Технічний
нагляд з 2011 року здійснювався
інженером будівництва ОСОБА_11 на
підставі договору на проведення
технічного нагляду за будівництвом
спеціалізованого магазину
«Бджільництво» від 01.03.2011 року, а потім
інженером технічного нагляду ОСОБА_8
Авторський нагляд здійснювався
головним архітектором проекту ОСОБА_7
на підставі договору № 61-09 від 20.09.2009
року, термін якого закінчився у 2012 році
та не продовжувався у зв'язку з тим, що
після його закінчення будівництво
магазину не велось.

Крім того, представники позивача
наполягали, що в порушення Порядку
здійснення державного
архітектурно-будівельного контролю,
перевірку дотримання МП «Нектар» вимог
законодавства у сфері містобудівної
діяльності, будівельних норм,
державних стандартів і правил від
11.02.2014 року Інспекцією було проведено
без присутності позивача, без
пред'явлення йому службового
посвідчення та направлення для
проведення позапланової перевірки, без
ознайомлення з актом перевірки від
11.02.2013 року, у зв'язку з чим позивача
було позбавлено можливості надати
письмові пояснення на обґрунтування
дотримання підприємством вимог
законодавства у сфері містобудівної
діяльності, будівельних норм,
державних стандартів і правил.

На підтвердження зазначених обставин
представниками позивача було надано до
суду та досліджено наступні документи:
звернення МП «Нектар» від 05.02.2009 року до
міського голови
м.Білгород-Дністровська про надання
земельної ділянки під будівництво
спеціалізованого магазину
«Бджільництво» із підписами мешканців
сусідніх житлових будинків; державний
акт ІІ-ОД №002084 на право постійного
користування землею для будівництва та
обслуговування спеціалізованого
магазину за адресою: Одеська область,
м.Білгород-Дністровський, вул.
Ізмаїльська, 70 «А»; рішення
Білгород-Дністровської міської ради
від 16.10.2000 року № 638 «Про дозвіл
будівництва спеціалізованого магазину
МП «Нектар» по вул. Ізмаїльській, 70 «А»;
дозвіл Інспекції ДАБК на виконання
будівельних робіт від 07.03.2001 року №8
(періодично продовжувався до 2009 року);
проект будівництва спеціалізованого
магазину «Бджільництво», погоджений з
начальником управління архітектури та
містобудування, головним архітектором
м.Білгород-Дністровський та
відкоригований проект будівництва
спеціалізованого магазину; договір на
проведення технічного нагляду за
будівництвом спеціалізованого
магазину «Бджільництво» від 01.03.2011 року
з терміном дії до моменту закінчення
будівництва; договір про здійснення
авторського нагляду № 61-09 від 20.09.2009
року; журнали авторського та
технічного нагляду за будівництвом;
матеріали фото фіксації (а.с. 78-83, 99-138).
При цьому як зазначено в судовому
засіданні представниками МП «Нектар»
всі зазначені документи надавались
відповідачу при реєстрації ним
декларації позивача про початок
виконання будівельних робіт № ОД
6 від 20.09.2012 року (а.с. 32-34), при цьому
будь-які зауваження щодо документів та
безпосередньо до об'єкта будівництва у
Інспекції ДАБК в Одеській області були
відсутні.

Під час офіційного з'ясування обставин
у справі судом у відповідності до
положень ст.ст. 11 ч. 4, 71 ч. 4, 156 ч. 2
витребовувались у відповідача
документи та матеріали, що були
підставою для вчинення спірних дій та
прийняття рішень, зупинялось
провадження у справі, але будь-яких
доказів на спростування зазначених
представниками позивача обставин щодо
відсутності з боку МП «Нектар»
порушень містобудівного законодавства
при будівництві спеціалізованого
магазину «Бджільництво» до суду надано
не було. Відповідачем в порядку
виконання обов'язку суб'єкта владних
повноважень, визначеному ч.2 ст.71
Кодексу адміністративного судочинства
України, також не спростовано
твердження представників позивача
щодо не здійснення підприємством
жодних будівельних робіт на спірному
об'єкті будівництва з 2013 року та
проведення 11.02.2014 року Інспекцією ДАБК
перевірки МП «Нектар» з порушеннями
вимог Порядку здійснення державного
архітектурно-будівельного контролю.

Натомість, як вбачається із наданих
представниками позивача документів,
будівництво спеціалізованого магазину
«Бджільництво» здійснювалось
позивачем з 2001 року відповідно до
проекту будівництва, погодженого з
відповідними дозвільними органами, у
тому числі і Інспекцією ДАБК, із
забезпеченням технічного та
авторського нагляду будівництва, з 2013
року будівництво зазначеного об'єкту
не ведеться.

Згідно заяви головного архітектора
проекту ОСОБА_7 від 23.04.2014 року, ним
здійснювався авторський нагляд на
будівництво спірного об'єкту до 2012
року, при цьому будь-які порушення при
здійсненні будівництва були відсутні,
у 2013 році будівництво не здійснювалось.
11.02.2014 року без виїзду на об'єкт
будівництва він був запрошений до
Інспекції ДАБК в Одеській області для
підписання спірного акту перевірки МП
«Нектар» від 11.02.2014 року (а.с. 77).

Також, на думку суду про
необґрунтованість викладених
Інспекцією ДАБК в Одеській області в
акті перевірки від 11.02.2014 року обставин
свідчить також той факт, що у жовтні 2013
року відповідачем було проведено
перевірку зазначеного об'єкту та не
було виявлено порушень вимог
законодавства, будівельних норм
державних стандартів і правил, а також
затверджених проектних рішень з боку
МП «Нектар» при будівництві
спеціалізованого магазину
«Бджільництво». При цьому будь-яких
будівельних робіт після цієї перевірки
на об'єкті будівництва не
здійснювалось, про що контролюючим
органом зазначено вже в акті перевірки
від 11.02.2014 року (а.с. 31, 13).

Таким чином, висновки Інспекції ДАБК в
Одеській області в акті перевірки
від 11.02.2014 року про порушення
позивачем вимог: ч.2 ст.31 Закону України
«Про регулювання містобудівної
діяльності», п.3.13 ДБН 360-92** «Планування
та забудова міських та сільських
поселень», ДБН А 3.1-5-2009 «Організація
будівельного виробництва», наказу
Мінрегіону «Про затвердження порядку
розроблення проектної документації на
будівництво об'єктів» від 16.05.2011 року
№45, ст.ст. 7,11 Закону України «Про
архітектурну діяльність», постанови
Кабінету Міністрів України «Про
авторський та технічний нагляд під час
будівництва об'єкта архітектури» від
11.07.2007 року № 903, не ґрунтуються на
фактичних обставинах, що мають
значення для прийняття рішення

З цих підстав суд вважає протиправними
припис № 76 від 11.02.2014 року про зупинення
підготовчих та будівельних робіт,
протоколи про правопорушення у сфері
містобудівної діяльності від 11.02.2014
року, постанови про накладення штрафу
за правопорушення у сфері
містобудівної діяльності від 14.02.2014
року № 40/11-П, № 38/12-П, № 39/13-П, що винесені
відповідачем на підставі висновків
вищезазначеного акту перевірки.

Крім того, суд при прийнятті рішення
приймає до уваги ту обставину, що
постановою Білгород-Дністровського
районного суду м.Одеси від 06.05.2014 року
по справі №495/2792/14-а, яка набрала
законної сили, було задоволено позовні
вимоги керівника МП «Нектар» ОСОБА_2,
визнано протиправними дії Інспекції
ДАБК в Одеській області щодо
притягнення його до адміністративної
відповідальності та скасовано
постанову Інспекції у справі про
адміністративні правопорушення № 84
від 14.02.2014 року, якою на керівника МП
«Нектар» ОСОБА_2 було накладено штраф у
розмірі 1700, 00 грн. за порушення ч. 2 ст.31
Закону України «Про регулювання
містобудівної діяльності», п.3.13 ДБН
360-92** «Планування та забудова міських
та сільських поселень», ДБН А 3.1-5-2009
«Організація будівельного
виробництва», наказу Мінрегіону «Про
затвердження порядку розроблення
проектної документації на будівництво
об'єктів» від 16.05.2011 року №45, ст.ст. 7, 11
Закону України «Про архітектурну
діяльність», постанови Кабінету
Міністрів України «Про авторський та
технічний нагляд під час будівництва
об'єкта архітектури» від 11.07.2007 року
№903 (а.с. 84-87).

Також, при прийнятті рішення про
неправомірність оскаржуваних постанов
про накладення штрафу за
правопорушення у сфері містобудівної
діяльності від 14.02.2014 року №40/11-П, №
38/12-П та № 39/13-П, суд виходить з
наступного.

Відповідальність юридичних осіб та
фізичних осіб - підприємців (суб'єктів
містобудування) за правопорушення у
сфері містобудівної діяльності
встановлює Закон України «Про
відповідальність за правопорушення у
сфері містобудівної діяльності» від
14.10.1994 року № 208/94-ВР (далі Закон України
№ 208/94-ВР).

Відповідно до ч. 1 та ч. 2 ст. 3 Закону
України № 208/94-ВР (в редакції зі змінами
від 16.10.2012 року, що діяла на час
винесення оскаржуваної постанови)
справи про правопорушення, передбачені
цим Законом, розглядаються центральним
органом виконавчої влади, що реалізує
державну політику з питань державного
архітектурно-будівельного контролю.

Накладати штраф від імені центрального
органу виконавчої влади, що реалізує
державну політику з питань державного
архітектурно-будівельного контролю,
мають право його керівник та
уповноважені ним посадові особи
центрального органу виконавчої влади,
що реалізує державну політику з питань
державного архітектурно-будівельного
контролю.

Частина 2 ст. 3 Закону України «Про
відповідальність за правопорушення у
сфері містобудівної діяльності»
викладена у вказаній редакції згідно
Закону України «Про внесення змін до
деяких законодавчих актів України щодо
діяльності Міністерства внутрішніх
справ України, Міністерства
надзвичайних ситуацій України,
Міністерства регіонального розвитку,
будівництва та житлово-комунального
господарства України, інших
центральних органів виконавчої влади,
діяльність яких спрямовується та
координується через відповідних
міністрів» від 16.10.2012 року № 5459-VІ (далі
Закон України № 5459-VІ), який набрав
чинності 08.11.2012 року. До вказаних змін
повноваження щодо накладення штрафів
за правопорушення у сфері
містобудівної діяльності мали також і
керівники територіальних органів
Держархбудінспекції та їх заступники.

Пунктом 2 Перехідних положень Закону
України №5459-VІ, Кабінету Міністрів
України доручено протягом трьох
місяців з дня набрання чинності цим
Законом привести свої
нормативно-правові акти у
відповідність із цим Законом.

Частиною 1 ст. 4 Закону України «Про
відповідальність за правопорушення у
сфері містобудівної діяльності»
визначено, що порядок накладення
штрафів за правопорушення у сфері
містобудівної діяльності визначається
Кабінетом Міністрів України.

Відповідно до вказаного Закону Кабінет
Міністрів України постановою від 06.04.1995
року №244 затвердив Порядок накладення
штрафів за правопорушення у сфері
містобудівної діяльності, однак як
вбачається зі змісту пункту 2 вказаного
Порядку накладати штраф від імені
інспекцій мають право керівник
Держархбудінспекції та його
заступники, керівники територіальних
органів Держархбудінспекції та їх
заступники.

Таким чином, Кабінет Міністрів України
не привів Порядок накладення штрафів
за правопорушення у сфері
містобудівної діяльності у
відповідність до вимог Закону України
№ 5459-VІ, а тому в даному випадку існує
невідповідність вимог підзаконних
нормативно-правових актів вимогам
закону.

Відповідно до ч. 4 ст. 9 КАС України, у
разі невідповідності
нормативно-правового акта Конституції
України, закону України, міжнародному
договору, згода на обов'язковість якого
надана Верховною Радою України, або
іншому правовому акту суд застосовує
правовий акт, який має вищу юридичну
силу.

За таких обставин, суд приходить до
висновку, що постанови про накладення
штрафу за правопорушення у сфері
містобудівної діяльності від 14.02.2014
року №40/11-П, № 38/12-П та № 39/13-П прийняті
Інспекцією ДАБК в Одеській області за
відсутності повноважень накладати
штрафи за порушення вимог
законодавства у сфері містобудівної
діяльності, оскільки, з набранням
чинності Закону України № 5459-VI від
16.10.2012 року, такими повноваженнями
наділений лише центральний орган
виконавчої влади, що реалізує державну
політику з питань державного
архітектурно-будівельного контролю, а
саме Державна архітектурно-будівельна
інспекція України.

Згідно зі ст. 19 Конституції України
органи державної влади та органи
місцевого самоврядування, їх посадові
особи зобов'язані діяти лише на
підставі, в межах повноважень та у
спосіб, що передбачені Конституцією та
законами України.

Згідно з частиною 3 ст. 2 КАС України у
справах щодо оскарження рішень, дій чи
бездіяльності суб'єктів владних
повноважень адміністративні суди
перевіряють, зокрема, чи прийняті вони
на підставі, у межах повноважень та у
спосіб, що передбачені Конституцією та
законами України; обґрунтовано, тобто з
урахуванням усіх обставин, що мають
значення для прийняття рішення
(вчинення дії); безсторонньо
(неупереджено); добросовісно;
розсудливо.

Згідно з ч. 1 ст. 69 та ч. 1 ст. 70 КАС України
доказами в адміністративному
судочинстві є будь-які фактичні дані,
на підставі яких суд встановлює
наявність або відсутність обставин,
що обґрунтовують вимоги і заперечення
осіб, які беруть участь у справі, та
інші обставини, що мають значення для
правильного вирішення справи. Ці дані
встановлюються судом на підставі
пояснень сторін, третіх осіб та їхніх
представників, показань свідків,
письмових і речових доказів,
висновків експертів. Належними є
докази, які містять інформацію щодо
предмету доказування. Відповідно до ст.
86 КАС України, суд оцінює докази, які є у
справі, за своїм внутрішнім
переконанням, що ґрунтується на їх
безпосередньому, всебічному, повному
та об'єктивному дослідженні.

Відповідно до ч. 2 ст. 71 КАС України в
адміністративних справах про
протиправність рішень, дій чи
бездіяльності суб'єкта владних
повноважень обов'язок щодо доказування
правомірності свого рішення, дії чи
бездіяльності покладається на
відповідача, якщо він заперечує проти
позову.

З урахуванням встановлених у судовому
засіданні обставин, суд дійшов
висновку, що припис № 76 від 11.02.2014 року
про зупинення підготовчих та
будівельних робіт, протоколи про
правопорушення у сфері містобудівної
діяльності від 11.02.2014 року, постанови
про накладення штрафу за
правопорушення у сфері містобудівної
діяльності від 14.02.2014 року № 40/11-П, №
38/12-П, № 39/13-П було прийнято Інспекцією
ДАБК в Одеській області не у
відповідності, не у порядку та не у
спосіб, передбачені вимогами чинного
законодавства; необґрунтовано, тобто
без урахування фактичних обставин, що
мають значення для прийняття рішення, а
тому позовні вимоги малого МП «Нектар»
підлягають задоволенню шляхом
визнання їх протиправними та
скасування.

Разом з тим, суд вважає за необхідне
відмовити позивачу у задоволенні
позовної вимоги про визнання
протиправними дії Інспекції ДАБК в
Одеській області щодо складання акта
перевірки дотримання вимог
законодавства у сфері містобудівної
діяльності, державних будівельних норм
від 11.02.2014 року, з огляду на наступне.

Частиною 1 статті 6 Кодексу
адміністративного судочинства України
визначено, що кожна особа має право в
порядку, встановленому цим Кодексом,
звернутися до адміністративного суду,
якщо вважає, що рішенням, дією чи
бездіяльністю суб'єкта владних
повноважень порушені її права, свободи
або інтереси, тобто цією статтею
Кодексу адміністративного судочинства
України визначено право особи на
судовий захист, відповідно до якого
кожному гарантується право на захист
його прав, свобод та інтересів
незалежним і неупередженим судом.

Відповідно до частини 2 статті 2 КАС
України завданням адміністративного
судочинства є захист прав, свобод та
інтересів фізичних осіб, прав та
інтересів юридичних осіб у сфері
публічно-правових відносин від
порушень з боку органів державної
влади, органів місцевого
самоврядування, їхніх посадових і
службових осіб, інших суб'єктів при
здійсненні ними владних управлінських
функцій на основі законодавства, в тому
числі на виконання делегованих
повноважень, шляхом справедливого,
неупередженого та своєчасного
розгляду адміністративних справ.

Відтак, суд вважає, що згідно з
вищевказаними нормами права, особа має
право звернутись до адміністративного
суду з позовом лише у разі, якщо вона
вважає, що рішенням, дією чи
бездіяльністю відповідача (суб'єкта
владних повноважень) порушено її права,
свободи чи інтереси у сфері
публічно-правових відносин. При цьому,
обставину дійсного (фактичного)
порушення відповідачем прав, свобод чи
інтересів позивача має довести
належними та допустимими доказами саме
позивач.

Задоволенню в адміністративному
судочинстві підлягають лише ті вимоги,
які відновлюють порушені права чи
інтереси особи в сфері
публічно-правових відносин.

В розумінні Кодексу адміністративного
судочинства України захист прав,
свобод та інтересів осіб завжди є
наступним, тобто передбачає наявність
встановленого судом факту їх
порушення.

Право на судовий захист має лише та
особа, яка є суб'єктом (носієм)
порушених прав, свобод чи інтересів.
Тож для того, щоб особі було надано
судовий захист, суд повинен встановити,
що особа дійсно має право, свободу чи
інтерес, про захист яких вона просить, і
це право, свобода чи інтерес порушені
відповідачем.

Враховуючи вимоги КАС України, позивач
повинен довести факт порушення його
прав чи охоронюваних законом інтересів
оскаржуваним рішенням, дією чи
бездіяльністю відповідача, шляхом
надання доказів, які існують станом на
час розгляду справи.

Із системного аналізу положень Закону
України «Про регулювання
містобудівної діяльності» та Порядку
здійснення державного
архітектурно-будівельного контролю
витікає, що акт перевірки є виключно
службовим документом, який підтверджує
факт здійснення державного
архітектурно-будівельного контролю
суб'єкта містобудівної діяльності,
носієм доказової інформації про
виявлені контролюючим органом під час
проведення перевірки порушення вимог
законодавства у сфері містобудівної
діяльності, державних будівельних норм
підконтрольними суб'єктом, а дії органу
державного архітектурно-будівельного
контролю з проведення перевірок,
оформлення її результатів та
викладення їх у акті перевірки є лише
службовою діяльністю працівників
контролюючого органу на виконання
своїх посадових обов'язків зі збирання
доказової інформації щодо дотримання
суб'єктом містобудівної діяльності
вимог чинного законодавства та самі по
собі не мають безпосереднього впливу
на стан суб'єктивних прав та обов'язків
відповідно суб'єкта. Вплив на стан прав,
свобод чи інтересів суб'єктів
містобудівної діяльності мають
рішення, прийняті за результатами
таких перевірок, як то приписи,
протоколи та постанови про накладення
штрафу.

Отже, дії, пов'язані зі складанням акту
перевірки, є обов'язковими, тоді як самі
висновки, викладені в ньому, такими не
є. А тому, оцінка висновків акту
перевірки, в тому числі і оцінка дій
посадових осіб органу державного
архітектурно-будівельного контролю
щодо складання акту та викладення в
ньому висновків має надаватися лише
при вирішенні спору щодо правомірності
рішень, прийнятих на підставі такого
акту.

За таких обставин, на думку суду,
звернення позивачем з
адміністративним позовом про визнання
протиправними дій відповідача щодо
складання акта перевірки від 11.02.2014
року, не є належним способом захисту
прав та інтересів позивача, які він
вважає порушеними.

Щодо позовних вимог малого
підприємства «Нектар» про визнання
протиправними дій відповідача щодо
складання припису №76 від 11.02.2014 року
про зупинення підготовчих та
будівельних робіт, 3-х протоколів про
правопорушення у сфері містобудівної
діяльності від 11.02.2014 року, постанов про
накладення штрафу за правопорушення у
сфері містобудівної діяльності від
14.02.2014 року № 40/11-П, № 38/12-П, № 39/13-П, суд
вважає, що вказані позовні вимоги
задоволенню не підлягають, оскільки
вони є фактично вимогами щодо
незаконності оскаржуваних рішень
суб'єктів владних повноважень.

Судові витрати суд вважає за необхідне
розподілити відповідно до приписів ст.
94 КАС України.

Керуючись ст.ст. 2, 7-14, 69-71, 86, 122, 158-163, 167,
186, 254 КАС України , суд,-

П О С Т А Н О В И В :

Адміністративний позов малого
підприємства «Нектар» до Інспекції
державного архітектурно-будівельного
контролю в Одеській області про
визнання протиправними дій, визнання
протиправними та скасування припису,
протоколів та постанов - задовольнити
частково.

Визнати протиправним та скасувати
припис Інспекції державного
архітектурно-будівельного контролю в
Одеській області №76 від 11.02.2014 року про
зупинення підготовчих та будівельних
робіт, які не відповідають
законодавству, будівельним нормам,
стандартам і правилам.

Визнати протиправними та скасувати
протоколи Інспекції державного
архітектурно-будівельного контролю в
Одеській області без номерів у
кількості 3-х штук від 11.02.2014 року про
правопорушення у сфері містобудівної
діяльності.

Визнати протиправними та скасувати
постанови Інспекції державного
архітектурно-будівельного контролю в
Одеській області про накладення
штрафів за правопорушення у сфері
містобудівної діяльності від 14.02.2014
року №40/11-П, №38/12-П та №39/13-П.

В іншій частині позовних вимог -
відмовити.

Постанова може бути оскаржена в
апеляційному порядку шляхом подачі в
Одеський окружний адміністративний
суд апеляційної скарги на постанову
суду протягом десяти днів з дня її
проголошення, а у разі застосування
судом частини третьої статті 160 КАС
України - з дня отримання копії
постанови. Копія апеляційної скарги
одночасно надсилається особою, яка її
подає, до Одеського апеляційного
адміністративного суду.

Постанова набирає законної сили після
закінчення строку подання апеляційної
скарги на постанову, встановленого
статтею 186 КАС України, якщо таку скаргу
не було подано.

Повний текст постанови виготовлений та
підписаний суддею 16 червня 2014 року.

Суддя
Білостоцький О.В.