Справа № 823/1894/14
Суддя: Л.В.Трофімова
Дата ухвалення: 2014-06-23 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

23 червня 2014 року м. Черкаси
справа № 823/1894/14

Суддею Черкаського окружного
адміністративного суду Трофімовою Л.В.,
перевірено матеріали
адміністративного позову у справі №
823/1894/14

за позовом Золотоніського
міжрайонного прокурора (надалі -
позивач)

до Золотоніської міської ради (надалі -
відповідач)

про визнання незаконним та скасування
рішення, прийнято ухвалу.

Позивач, звернувшись до суду з
адміністративним позовом до
відповідача, просить визнати
незаконним та скасувати рішення
Золотоніської міської ради від 23.04.2014 №
38-5/VI «Про мораторій на перевірки
суб'єктів господарювання всіх форм
власності».

Відповідно до п.3 ч.1 ст.107 КАС України
суддя після одержання позовної заяви
з'ясовує чи відповідає позовна заява
вимогам, встановленим ст.106 цього
Кодексу. Вивчивши матеріали позовної
заяви, суддя встановив, що вона не
відповідає вимогам ст.106 КАС України.

Згідно п.3 ч.1 ст.106 КАС України позовна
заява повинна містити ім'я
(найменування) відповідача, посада і
місце служби посадової чи службової
особи, поштова адреса, а також номер
засобу зв'язку, адреса електронної
пошти, якщо такі відомі. У позовній
заяві повинні бути зазначені точні і
докладні відомості про позивача,
відповідача, їх представників. Це має
значення для повідомлення осіб, які
беруть участь у справі, та забезпечення
їх явки у судове засідання. У позовній
заяві не зазначено номер засобу зв'язку
відповідача та не повідомлено чи така
інформація позивачеві відома.

Відповідно до ч.4 ст.106 КАС України
позовна заява підписується позивачем
або його представником із зазначенням
дати її підписання. Дата підписання - це
день фактичного підписання, а не
складення (чи реєстрації) позовної
заяви. У позовній заяві не зазначено
дату її підписання.

Згідно п.4 ч.1 ст.106 КАС України позовна
заява повинна містити зміст позовних
вимог згідно з частинами четвертою і
п'ятою статті 105 цього Кодексу і виклад
обставин, якими позивач обґрунтовує
свої вимоги, а у разі подання позову до
декількох відповідачів, - зміст
позовних вимог щодо кожного з
відповідачів. Відповідно до ч.2 ст.106 КАС
України на підтвердження обставин,
якими обґрунтовуються позовні вимоги,
позивач надає докази, а у разі
неможливості - зазначає докази, що не
може самостійно надати, із зазначенням
причин неможливості подання таких
доказів.

У прохальній частині позовної заяви
міститься вимога про стягнення з
відповідача судових витрат, проте не
надано обґрунтування зазначеної
позовної вимоги та не надано доказів у
обґрунтування цієї позовної вимоги.
Необхідно зазначити, що згідно ч.4 ст.94
КАС України у справах, в яких позивачем
є суб'єкт владних повноважень, а
відповідачем - фізична чи юридична
особа, судові витрати, здійснені
позивачем, з відповідача не стягуються.

Конституційний Суд України у справі за
конституційним поданням Харківської
міської ради щодо офіційного
тлумачення положень ч.2 ст.19, ст.144
Конституції України, ст.25, ч.14 ст.46,
частин 1, 10 ст.59 Закону України «Про
місцеве самоврядування в Україні»
(справа про скасування актів органів
місцевого самоврядування) вирішив, що
орган місцевого самоврядування має
право приймати рішення, вносити до них
зміни та/чи скасовувати їх на підставі,
у межах повноважень та у спосіб, що
передбачені Конституцією та законами
України (рішення від 16.04.2009 № 7-рп/2009 у
справі № 1-9/2009). Згідно із ч.10 ст.59 Закону
України «Про місцеве самоврядування в
Україні» від 21.05.1997 № 280/97-ВР (надалі -
Закон № 280/97) акти органів та посадових
осіб місцевого самоврядування з
мотивів їхньої невідповідності
Конституції або законам України
визнаються незаконними у судовому
порядку.

Однією з правових форм діяльності
органів юстиції у забезпеченні
реалізації державної правової
політики та невід'ємним засобом
захисту прав і свобод людини є
здійснення правової експертизи та
державної реєстрації
нормативно-правових актів міністерств
та інших органів виконавчої влади, що
зачіпають права, свободи й законні
інтереси громадян або мають
міжвідомчий характер, що запроваджено
з 01.01.1993 відповідно до Указу Президента
України від 03.10.1992 № 493 «Про державну
реєстрацію нормативно-правових актів
міністерств та інших органів
виконавчої влади». Проблема
застосування суб'єктами нормотворення
незареєстрованих нормативно-правових
актів, які: є нечинними, оскільки не
проходять державну реєстрацію в
органах юстиції; не проходять правової
експертизи і, як правило, суперечать
законодавству.

Згідно ч.5 ст.59 Закону № 280/97 акти
органів та посадових осіб місцевого
самоврядування нормативно-правового
характеру набирають чинності з дня їх
офіційного оприлюднення, якщо органом
чи посадовою особою не встановлено
пізніший строк введення цих актів у
дію. У наданій у додатках
ксерокопії/фотокопії рішення
Золотоніської міської ради від 23.04.2014 №
38-5/VI (не засвідчено у встановленому
порядку) зазначено: «Управлінню
економіки (ОСОБА_1.) в 10-денний термін з
дня прийняття рішення оприлюднити його
у засобах масової інформації».
Позивачем не повідомлено відомостей у
позовній заяві та не надано доказів
щодо набрання оскаржуваним рішенням
сили.

Постановою КМУ від 30.11.2011 №1242
затверджено Типову інструкцію з
діловодства, де передбачено порядок
видачі копій документів (далі -
Інструкція). Зокрема, згідно п. 76
Інструкції установа може засвідчувати
копії лише тих документів, що
створюються в ній, а також у випадках,
передбачених в абзаці другому цього
пункту. Копія документа виготовляється
і видається тільки з дозволу керівника
установи, його заступників або
керівника структурного підрозділу. У
разі підготовки документів для надання
судовим органам, під час вирішення
питань щодо прийняття громадян на
роботу, навчання, засвідчення їх
трудових, житлових та інших прав у
взаємовідносинах з установою, а також
під час формування особових справ
працівників установа може виготовляти
копії документів, виданих іншими
установами (копії дипломів, свідоцтв
про одержання освіти тощо). Пунктом 77
Інструкції визначено, що напис про
засвідчення документа складається із
слів «Згідно з оригіналом»,
найменування посади, особистого
підпису особи, яка засвідчує копію, її
ініціалів (ініціалу імені) та прізвища,
дати засвідчення копії і
проставляється нижче реквізиту
документа «Підпис».

Позивачем до позовної заяви додано
відповідні ксерокопії/фотокопії
документів, однак жодну фотокопію
та/або ксерокопію не завірено належним
чином (відсутня дата засвідчення копії
та найменування посади, ініціалів
(ініціалів імені) та прізвища особи, що
засвідчила копію).

Необхідно зазначити, що у контексті ч.3
ст.106 КАС України позивач, суб'єкт
владних повноважень при поданні
адміністративного позову зобов'язаний
додати до позовної заяви доказ
надіслання рекомендованим листом з
повідомленням про вручення
відповідачу і третім особам копії
позовної заяви та доданих до неї
документів. У випадку подання до суду
зміненого адміністративного позову,
уточнень до позову чи подання
документів на виконання ухвали про
залишення позовної заяви без руху
позивач, суб'єкт владних повноважень,
повинен надати докази надіслання
рекомендованим листом з повідомленням
про вручення відповідачу і третім
особам копії зміненого
адміністративного позову, уточнень до
позову чи документів на виконання
ухвали про залишення позовної заяви
без руху.

Згідно ч.1 ст.108 КАС України суддя,
встановивши, що позовну заяву подано
без додержання вимог, встановлених
ст.106 цього Кодексу, постановляє ухвалу
про залишення позовної заяви без руху з
наданням позивачу строку до 07 липня 2014
року для усунення недоліків.

На підставі викладеного, керуючись ст.
ст. 106, 108 КАС України, суддя,

УХВАЛИВ:

Позовну заяву за позовом
Золотоніського міжрайонного прокурора
до Золотоніської міської ради про
визнання незаконним та скасування
рішення залишити без руху.

Надати позивачеві строк до 07 липня 2014
року для усунення недоліків позовної
заяви.

Роз'яснити позивачеві, що у разі
невиконання вимог цієї ухвали позовна
заява буде вважатись неподаною та
повернута позивачеві.

Копію ухвали надіслати позивачеві.

Ухвала набирає законної сили після
закінчення строків подання
апеляційної скарги, якщо вона не була
подана у встановлені строки. У разі
подання апеляційної скарги ухвала,
якщо її не скасовано, набирає законної
сили після закінчення апеляційного
розгляду справи.

Ухвала може бути оскаржена до
Київського апеляційного
адміністративного суду шляхом подання
апеляційної скарги через Черкаський
окружний адміністративний суд у
порядку, передбаченому статтями 185-187
Кодексу адміністративного судочинства
України.

Суддя

Л.В.Трофімова