Справа № 826/15052/13-а
Суддя: Василенко Я.М.
Дата ухвалення: 2014-06-10 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ
АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД Справа: №
Головуючий у 1-й інстанції: Качур І.А.
Суддя-доповідач:
У Х В А Л А

Іменем України

10 червня 2014 року
м. Київ

Київський апеляційний
адміністративний суд у складі колегії
суддів:

головуючого
Василенка Я.М.,

суддів
Кузьменка В.В., Шурка О.І,

при секретарі
Зубрицькому Д.П.,

розглянувши у відкритому судовому
засіданні апеляційну скаргу Інспекції
державного архітектурно-будівельного
контролю у м. Києві на постанову
Окружного адміністративного суду
міста Києва від 10.04.2014 у справі за
адміністративним позовом кооперативу
по будівництву та експлуатації
індивідуальних гаражів «Балтика-2» до
Інспекції державного
архітектурно-будівельного контролю у
м. Києві про визнання протиправними та
скасування приписів та постанови,-

В С Т А Н О В И В:

Позивач звернувся до суду першої
інстанції із позовом, в якому просив:
визнати протиправним та скасувати
припис Інспекції державного
архітектурно - будівельного контролю у
місті Києві від 29.05.2013 та від 04.09.2013 про
усунення порушень вимог законодавства
у сфері містобудівної діяльності,
будівельних норм, державних стандартів
і правил, видані кооперативу по
будівництву та експлуатації
індивідуальних гаражів «Балтика-2»;
визнати протиправним та скасувати
постанову Інспекції державного
архітектурно - будівельного контролю у
місті Києві № 379/13 від 09.09.2013 про
накладення штрафу за правопорушення у
сфері містобудівної діяльності,
винесену відносно кооперативу по
будівництву та експлуатації
індивідуальних гаражів «Балтика-2».

Постановою Окружного
адміністративного суду міста Києва від
10.04.2014 позов задоволено.

Не погоджуючись з зазначеним вище
судовим рішенням відповідач звернувся
із апеляційною скаргою, в якій просить
скасувати оскаржувану постанову, як
таку, що постановлена із порушенням
норм матеріального і процесуального
права, та ухвалити нову постанову, якою
у задоволенні позову відмовити.

Заслухавши суддю-доповідача, пояснення
учасників судового процесу, які
з'явились у судове засідання,
перевіривши матеріали справи та доводи
апеляційної скарги, колегія суддів
вважає, що зазначена апеляційна скарга
не підлягає задоволенню, виходячи з
наступних підстав.

Як вбачається з матеріалів справи
відповідачем в порядку ст. 41 Закону
України «Про регулювання
містобудівної діяльності» та на
підставі вимоги управління МВС України
на Південно- Західній залізниці від
20.05.2013 № 37/6-5126 проведено позапланову
перевірку дотримання вимог
законодавства у сфері містобудівної
діяльності кооперативом по
будівництву та експлуатації
індивідуальних гаражів «Балтика-2» на
вул. Качалова, 5-а, у Святошинському
районі м. Києва.

В ході перевірки встановлено, що в
кооперативі по будівництву та
експлуатації індивідуальних гаражів
«Балтика-2» самочинно, без документів
що надають право на виконання
будівельних робіт збудовано двадцять
чотири об'єкти II категорії складності
(згідно ДБН А.2.2-3-2012 «Склад та зміст
проектної документації на
будівництво» - гаражні бокси під № 82-105,
чим порушено ч. 1 ст. 34 Закону України
«Про регулювання містобудівної
діяльності».

За результатами проведеної перевірки
складено акт перевірки дотримання
вимог законодавства у сфері
містобудівної діяльності, будівельних
норм, державних стандартів і правил та
видано припис від 29.05.2013 з вимогою
усунути порушення вимог законодавства
у сфері містобудівної діяльності у
встановленому законодавством порядку
до 29.07.2013.

З метою контролю за виконанням вимог
припису Інспекції від 29.05.2013 проведено
позапланову перевірку.

Перевіркою встановлено, що вимоги
припису Інспекції від 29.05.2013 не
виконано, а саме не усунуто порушення
вимог законодавства у сфері
містобудівної діяльності, чим порушено
підп. а п. 3 ч. 4 ст. 41 Закону України «Про
регулювання містобудівної
діяльності».

За результатами складено акт перевірки
дотримання вимог законодавства у сфері
містобудівної діяльності, будівельних
норм, державних стандартів і правил та
видано припис від 04.09.2013 з вимогою
усунути порушення вимог законодавства
у сфері містобудівної діяльності у
встановленому законодавством порядку
до 04.11.2013.

Також, 04.09.2013 відповідачем складено
протокол про правопорушення у сфері
містобудівної діяльності.

За наслідком розгляду матеріалів
справи про правопорушення у сфері
містобудівної діяльності, 09.09.2013
відповідачем винесено постанову № 379/13,
якою кооператив по будівництву та
експлуатації індивідуальних гаражів
«Балтика-2» визнано винним у вчиненні
правопорушення, передбаченого абз. 2 п. 1
ч. 6 ст. 2 Закону України «Про
відповідальність за правопорушення у
сфері містобудівної діяльності» та
накладено штраф у розмірі 11470,00 грн.

Суд першої інстанції мотивував своє
рішення тим, що Інспекцією державного
архітектурно-будівельного контролю в
м. Києві не доведено правомірність та
обґрунтованість оскаржуваних рішень з
урахуванням вимог, встановлених
частиною 2 статті 19 Конституції України
та частиною 3 статті 2 КАС України, а
тому, виходячи з меж заявлених позовних
вимог, системного аналізу положень
законодавства України та доказів,
наявних у матеріалах справи,
адміністративний позов кооперативу по
будівництву та експлуатації
індивідуальних гаражів «Балтика-2»
підлягає задоволенню.

Апелянт у своїй скарзі зазначає, що під
час проведення перевірки та оформлення
її результатів Інспекція державного
архітектурно-будівельного контролю в
м. Києві діяла у порядок та спосіб,
передбачений законодавством, а тому
підстави для задоволення позову
відсутні.

Колегія суддів вважає доводи апелянта
необґрунтованими та погоджується з
висновками суду першої інстанції з
огляду на наступне.

Відповідно до ст. 10 Закону України «Про
архітектурну діяльність» для
забезпечення під час забудови
територій, розміщення і будівництва
об'єктів архітектури, додержання
суб'єктами архітектурної діяльності
затвердженої містобудівної та іншої
проектної документації, вимог вихідних
даних, а також з метою захисту державою
прав споживачів будівельної продукції
здійснюється в установленому
законодавством порядку державний
архітектурно-будівельний контроль та
нагляд. Державний
архітектурно-будівельний контроль та
нагляд здійснює центральний орган
виконавчої влади, що реалізує державну
політику з питань державного
архітектурно-будівельного контролю.

Згідно ст. 41 Закону України «Про
регулювання містобудівної діяльності»
державний архітектурно-будівельний
контроль здійснюється інспекціями
державного архітектурно-будівельного
контролю в порядку, встановленому
Кабінетом Міністрів України.

Порядок здійснення державного
архітектурно-будівельного контролю
затверджений постановою Кабінету
Міністрів України від 23.05.2011 № 553 (далі -
Порядок).

За змістом частини першої пункту 1
Порядку здійснення державного
архітектурно-будівельного контролю»,
затвердженого постановою Кабінету
Міністрів України від 23.05.2011 № 553, він
визначає процедуру здійснення заходів,
спрямованих на дотримання вимог
законодавства у сфері містобудівної
діяльності, будівельних норм,
державних стандартів і правил та
ліцензійних умов провадження
господарської діяльності, пов'язаної з
будівництвом об'єкта архітектури, який
за складністю
архітектурно-будівельного рішення та
(або) інженерного обладнання належить
до IV і V категорії складності.

Як закріплено у пункті 2 Порядку
державний архітектурно-будівельний
контроль здійснюється за дотриманням
вимог законодавства у сфері
містобудівної діяльності, проектної
документації, будівельних норм,
державних стандартів і правил,
технічних умов, інших нормативних
документів під час виконання
підготовчих і будівельних робіт,
архітектурних, інженерно-технічних і
конструктивних рішень, застосування
будівельної продукції.

Відповідно до пункту 7 Порядку
здійснення державного
архітектурно-будівельного контролю
підставами для проведення
позапланової перевірки є: подання
суб'єктом містобудування письмової
заяви про проведення перевірки об'єкта
будівництва або будівельної продукції
за його бажанням чи письмової заяви про
проведення перевірки щодо дотримання
суб'єктом господарювання Ліцензійних
умов провадження господарської
діяльності, пов'язаної із створенням
об'єктів архітектури; виявлення факту
самочинного будівництва об'єкта;
перевірка виконання суб'єктом
містобудівної діяльності приписів та
вимог інспекцій; перевірка виконання
суб'єктом господарювання вимог
інспекції щодо усунення порушень
ліцензіатом ліцензійних умов
провадження господарської діяльності,
пов'язаної із створенням об'єктів
архітектури; звернення фізичних чи
юридичних осіб про порушення суб'єктом
містобудування вимог містобудівного
законодавства; вимога правоохоронних
органів про проведення перевірки.

Відповідно до пунктів 16, 18 Порядку № 533
за результатами державного
архітектурно-будівельного контролю
посадовою особою інспекції
складається акт перевірки. Акт
перевірки складається у двох
примірниках. Один примірник надається
суб'єкту містобудування, щодо якого
здійснюється контроль, а другий
залишається в інспекції. Акт
підписується посадовою особою
інспекції, яка провела перевірку та
суб'єктом містобудування, щодо якого
здійснено перевірку.

Частиною 4 ст. 41 Закону України «Про
регулювання містобудівної діяльності»
та пунктом 17 Порядку № 533 передбачено,
що у разі виявлення порушень вимог
законодавства у сфері містобудівної
діяльності, крім акта перевірки,
складається протокол разом з приписом
усунення порушення вимог
законодавства у сфері містобудівної
діяльності, будівельних норм,
державних стандартів і правил або
приписом про зупинення підготовчих та
будівельних робіт, які виконуються без
повідомлення, реєстрації декларації
про початок їх виконання або дозволу на
виконання будівельних робіт.

Відповідно до статті 1 Закону України
«Про відповідальність за
правопорушення у сфері містобудівної
діяльності» правопорушеннями у сфері
містобудівної діяльності є
протиправні діяння (дії чи
бездіяльність) суб'єктів
містобудування - юридичних осіб та
фізичних осіб - підприємців, що
призвели до невиконання або
неналежного виконання вимог,
установлених законодавством,
будівельними нормами, державними
стандартами і правилами.

Відповідно до п. 4 Порядку накладення
штрафів за правопорушення у сфері
містобудівної діяльності,
затвердженого постановою КМ України
від 06.04.1995 № 244, підставою для розгляду
справи про правопорушення у сфері
містобудівної діяльності є
відповідний протокол, складений
посадовою особою інспекції за
результатами перевірки

Пунктами 5, 6 Порядку накладення штрафів
за правопорушення у сфері
містобудівної діяльності передбачено,
що питання про накладення штрафу
розглядається в 15-денний строк з дня
одержання протоколу про
правопорушення. Рішення про накладення
штрафу оформлюється постановою про
накладення на суб'єкта містобудування
штрафу за правопорушення у сфері
містобудівної діяльності (далі -
постанова про накладення штрафу), що є
виконавчим документом і підлягає
виконанню в установленому законом
порядку.

Відповідно до абзацу 6 пункту 6 частини
другої статті 2 Закону України «Про
відповідальність за правопорушення у
сфері містобудівної діяльності»
суб'єкти містобудування, які є
замовниками будівництва об'єктів (у
разі провадження містобудівної
діяльності), або ті, що виконують
функції замовника і підрядника
одночасно, несуть відповідальність у
вигляді штрафу за такі правопорушення:
експлуатація або використання об'єктів
будівництва, не прийнятих в
експлуатацію, а також наведення
недостовірних даних у декларації про
готовність об'єкта до експлуатації чи
акті готовності об'єкта до
експлуатації: об'єктів V категорії
складності - у розмірі дев'ятисот
мінімальних заробітних плат.

Отже, суб'єктами правопорушення є
суб'єкти містобудування, які є
замовниками будівництва об'єктів (у
разі провадження містобудівної
діяльності), або ті, що виконують
функції замовника і підрядника
водночас.

Разом з тим, відповідно до положень ст. 2
Закону України «Про кооперацію»
кооператив - це юридична особа,
утворена фізичними та/або юридичними
особами, які добровільно об'єдналися на
основі членства для ведення спільної
господарської та іншої діяльності з
метою задоволення своїх економічних,
соціальних та інших потреб на засадах
самоврядування.

Відповідно до ст. 19 Закону України «Про
кооперацію» для досягнення мети своєї
діяльності кооператив набуває та
використовує майно, фінансові та інші
ресурси. Кооператив є власником
будівель, споруд, грошових та майнових
внесків його членів, виготовленої
продукції, доходів, одержаних від її
реалізації та провадження іншої
передбаченої статутом діяльності, а
також іншого майна, придбаного на
підставах, не заборонених законом.
Володіння, користування та
розпорядження майном кооперативу
здійснюють органи управління
кооперативу відповідно до їх
компетенції, визначеної статутом
кооперативу.

Згідно з статтею 19-1 Закону України «Про
кооперацію» член житлово-будівельного,
дачно-будівельного,
гаражно-будівельного, житлового,
дачного, гаражного чи іншого
відповідного кооперативу має право
володіння, користування, а за згодою
кооперативу - і розпоряджання
квартирою, дачею, гаражем, іншою
будівлею, спорудою або приміщенням
кооперативу, якщо він не викупив це
майно.

Відповідно до ст. 27 Закону України «Про
кооперацію» кооператив відповідає за
своїми зобов'язаннями всім належним
йому майном. Порядок покриття завданих
кооперативом збитків визначається
його статутом. Члени кооперативу
відповідають за зобов'язаннями
кооперативу в межах внесеного ними паю,
якщо інше не передбачено статутом
кооперативу або законом. Кооператив не
несе відповідальності за
зобов'язаннями своїх членів.

Враховуючи вищевикладене, колегія
суддів звертає увагу, що законодавець
розділяє майно, що належить
кооперативу та майно, яке належить на
праві власності його членам або третім
особам, в тому числі і нерухоме, а також
ким воно збудоване.

З матеріалів справи вбачається, що
кооператив, відповідно до рішень
загальних зборів та зборів правління,
не здійснював і не здійснює
будівництво гаражних боксів з №82 по №
105, а лише виділяв громадянам земельні
ділянки для будівництва вказаних
гаражів та приймав ці бокси в
експлуатацію, тоді як відповідач
дійшов до висновку про те, що
кооператив по будівництву та
експлуатації індивідуальних гаражів
«Балтика-2» здійснює експлуатацію
самочинного збудованих гаражів без
введення їх в експлуатацію.

Експлуатація будівлі або споруди - це
використання будівлі (споруди) згідно з
функціональним призначенням (розділом
2 Правил обстеження, оцінки технічного
стану та паспортизації виробничих
будівель і споруд, затверджених
наказом Державного комітету
будівництва, архітектури та житлової
політики України від 27.11.1997 № 32/288).

Матеріалами справи підтверджено, що
експлуатацію гаражів, які належать
членам кооперативу по будівництву та
експлуатації індивідуальних гаражів
«Балтика-2» здійснює не кооператив як
юридична особа правовідносин, а члени
кооперативу, які використовують
вказані гаражі за прямим призначенням.

При цьому, відповідно до п. 1.2 Порядку
надання містобудівних умов та обмежень
забудови земельної ділянки, їх склад та
зміст, затвердженого наказом
Міністерством регіонального розвитку,
будівництва та житлово-комунального
господарства України від 07.07.2011 № 109
замовником є фізична або юридична
особа, яка має намір щодо забудови
території (однієї чи декількох
земельних ділянок) і подала в
установленому законодавством порядку
відповідну заяву.

Порядком прийняття в експлуатацію
закінчених будівництвом об'єктів,
затвердженим постановою КМ України від
13.04.2011 № 461 передбачено, що прийняття в
експлуатацію об'єктів, що належать до І
- III категорії складності проводиться
шляхом реєстрації Державною
архітектурно-будівельною інспекцією
поданої замовником декларації про
готовність об'єкта до експлуатації.

Відповідно до статті 1 Закону України
«Про відповідальність за
правопорушення у сфері містобудівної
діяльності» правопорушеннями у сфері
містобудівної діяльності є
протиправні діяння (дії чи
бездіяльність) суб'єктів
містобудування - юридичних осіб та
фізичних осіб - підприємців, що
призвели до невиконання або
неналежного виконання вимог,
установлених законодавством,
будівельними нормами, державними
стандартами і правилами.

Згідно до частини 2 статті 2 Закону
України «Про відповідальність за
правопорушення у сфері містобудівної
діяльності» до відповідальності за
порушення законодавства в сфері
містобудівної діяльності можуть бути
притягнуті суб'єкти містобудування,
які є замовниками будівництва об'єктів
(у разі провадження містобудівної
діяльності), або ті, що виконують
функції замовника і підрядника
одночасно.

Таким чином, колегія суддів вважає, що
кооператив по будівництву та
експлуатації індивідуальних гаражів
«Балтика-2» не є суб'єктом
містобудівної (архітектурної)
діяльності, оскільки позивач не є
замовником та/або підрядником
будівельних робіт по будівництву
гаражів, а тому не є суб'єктом
правопорушення, за яке передбачена
відповідальність згідно частини 2
статті 2 Закону України «Про
відповідальність за правопорушення у
сфері містобудівної діяльності».

Враховуючи вищевикладене, колегія
суддів приходить до висновку, що суд
першої інстанції ухвалив законне та
обґрунтоване рішення, з дотриманням
норм матеріального та процесуального
права.

Відповідно до ч.ч. 1, 2 ст. 71 КАС України
кожна сторона повинна довести ті
обставини, на яких ґрунтуються її
вимоги та заперечення, крім випадків,
встановлених статтею 72 цього Кодексу. В
адміністративних справах про
протиправність рішень, дій чи
бездіяльності суб'єкта владних
повноважень обов'язок щодо доказування
правомірності свого рішення, дії чи
бездіяльності покладається на
відповідача, якщо він заперечує проти
адміністративного позову.

Апелянт не надав до суду належних
доказів, що б підтверджували факт
протиправності рішення суду першої
інстанції.

Таким чином, колегія суддів вирішила
згідно ст. 200 КАС України залишити
апеляційну скаргу без задоволення, а
постанову суду - без змін, з урахуванням
того, що суд першої інстанції правильно
встановив обставини справи та ухвалив
судове рішення з додержанням норм
матеріального та процесуального права.

Керуючись ст.ст. 160, 198, 200, 205, 206, 254 КАС
України, суд

У Х В А Л И В:

Апеляційну скаргу Інспекції
державного архітектурно-будівельного
контролю у м. Києві залишити без
задоволення, а постанову Окружного
адміністративного суду міста Києва від
10.04.2014 - без змін.

Ухвала набирає законної сили з моменту
проголошення, проте може бути
оскаржена до Вищого адміністративного
суду України в порядку та строки,
встановлені статтею 212 Кодексу
адміністративного судочинства
України.

Головуючий:
Василенко Я.М.

Судді:
Кузьменко В.В.

Шурко О.І.

Повний текст ухвали виготовлений
10.06.2014.

.

Головуючий суддя
Василенко Я.М.

Судді:
Кузьменко В. В.

Шурко О.І.