Справа № 826/6590/14
Суддя: Мазур А.С.
Дата ухвалення: 2014-06-17 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД міста
Каменєва 8, корпус 1П О С Т А Н О В А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
17 червня 2014 року № 826/6590/14
Окружний адміністративний суд міста
Києва у складі головуючого судді Мазур
А.С., розглянувши у письмовому
провадженні адміністративну справу
за позовомОСОБА_1до Комісії державних
нагород та геральдики провизнання
протиправними дії, скасування рішення,
зобов'язання вчинити дії
До Окружного адміністративного суду м.
Києва надійшла позовна заява ОСОБА_1 до
Комісії державних нагород та
геральдики (далі по тексту - Комісія
державних нагород та геральдики,
Комісія) про визнання протиправними
дій відповідача щодо відхилення
клопотання про присвоєння ОСОБА_1
почесного звання «Мати-героїня»;
скасування рішення Комісії про
відхилення клопотання про присвоєння
ОСОБА_1 почесного звання
«Мати-героїня»; зобов'язання Комісії
задовольнити клопотання позивачки та
передати документи на розгляд
Президентові України.
У судове засідання позивачка не
з'явилась, проте подала клопотання про
розгляд справи за її відсутності та
зазначила про підтримання позовних
вимог у повному обсязі.
У письмових запереченнях відповідач
посилається на те, що Комісією прийнято
рішення про відмову в присвоєнні
позивачці почесного звання
«Мати-героїня» у зв'язку з відсутністю
підстав для внесення пропозицій Главі
держави щодо відповідного
нагородження. Зазначене рішення
приймалось Комісією колегіально на
підставі, у межах повноважень та у
спосіб, визначений законодавством, з
урахуванням відповідності кандидата
на нагородження певним умовам, а не
лише на підставі оформлених належним
чином документів або формальної
відповідності претендента на
відзначення державною нагородою
встановленим законодавством
обов'язковим вимогам.

Згідно ч. 6 ст. 128 Кодексу
адміністративного судочинства
України, якщо немає перешкод для
розгляду справи у судовому засіданні,
визначених цією статтею, але прибули не
всі особи, які беруть участь у справі,
хоча і були належним чином повідомлені
про дату, час і місце судового розгляду,
суд має право розглянути справу у
письмовому провадженні у разі
відсутності потреби заслухати свідка
чи експерта.

Суд, встановивши відсутність потреби
заслухати свідка чи експерта,
керуючись ч. 6 ст.128 Кодексу
адміністративного судочинства
України, ухвалив розглядати справу у
письмовому провадженні.

Розглянувши подані сторонами
документи і матеріали, всебічно
з'ясувавши фактичні обставини справи,
на яких ґрунтується позов, об'єктивно
оцінивши докази, які мають юридичне
значення для розгляду справи і
вирішення спору по суті, суд дійшов
висновку про відмову в задоволенні
позову з таких підстав.

Судом встановлено, що ОСОБА_1, що
проживає у АДРЕСА_1 є матір'ю п'ятьох
дітей: ОСОБА_3 ІНФОРМАЦІЯ_2, ОСОБА_4
ІНФОРМАЦІЯ_3, ОСОБА_5 ІНФОРМАЦІЯ_4,
ОСОБА_6 ІНФОРМАЦІЯ_5, ОСОБА_7
ІНФОРМАЦІЯ_6.

Згідно з п. 10 Положення про почесні
звання України, що затверджене Указом
Президента України від 29.06.2001 року № 476
подання про присвоєння почесних звань
вносяться Президентові України
Верховною Радою України, Кабінетом
Міністрів України, Міністерствами та
іншими центральними органами
виконавчої влади, Конституційним судом
України, Верховним судом України, Вищим
арбітражним судом України, Генеральною
прокуратурою України, Верховною радою
Автономної Республіки Крим, Радою
міністрів Автономної Республіки Крим,
обласними, Київською, Севастопольською
міськими державними адміністраціями, а
також комісією державних нагород та
геральдики при Президентові України,
творчими спілками, об`єднаннями
громадян.

Відповідно до пунктів 12, 15 цього
Положення клопотання про присвоєння
почесних звань, які порушуються
органами місцевого самоврядування,
подаються Президентові України через
відповідні обласні, Київську,
Севастопольську міські державні
адміністрації. Органи, яким надано
право вносити подання про присвоєння
почесних звань, надсилають на ім`я
Президента України зазначене подання і
нагородний лист установленого зразка.

Згідно п. 7 Порядку представлення до
нагородження та вручення державних
нагород України затвердженого Указом
Президента України від 19.02.2003 року №
138/2003 подання про відзначення
державними нагородами, що вносяться
Верховною Радою України Автономної
Республіки Крим, Радою міністрів
Автономної Республіки Крим і
Представництвом Президента України в
Автономній Республіці Крим (за
спільним подання), обласними, Київською
та Севастопольською міськими
державними адміністраціями - мають
бути попередньо письмово погоджені з
відповідними центральними органами
виконавчої влади.

Рішенням Полянської сільської ради
Березнівського району Рівненської
області від 17 січня 2011 року за №29
вирішено порушити перед Президентом
України клопотання про присвоєння
почесного звання «Мати-героїня»
жінкам, які проживають на території
сільської ради, зокрема і ОСОБА_1 -
матері 5 дітей.

Листом Рівненської обласної державної
адміністрації від 20.11.2013 року за №3-2236/13
позивача повідомлено, що Комісією
державних нагород та геральдики
державних нагород та геральдики
відхилено клопотання про присвоєння їй
почесного звання «Мати - героїня».

Ст. 13 Закону України «Про державні
нагороди» передбачено, що для
попереднього розгляду питань,
пов'язаних з нагородженням державними
нагородами, при Президентові України
утворюється Комісія державних нагород
та геральдики, яка є дорадчим органом і
працює на громадських засадах.
Персональний склад зазначеної Комісії
та порядок її роботи визначаються
Президентом України.

Указом Президента України від 31 грудня
2011 року № 1211 «Питання Комісії
державних нагород та геральдики»
затверджено Положення про Комісію
державних нагород та геральдики (далі
по тексту - Положення) та персональний
склад комісії.

До основних завдань Комісії, серед
іншого, віднесено підготовку висновків
щодо порушених перед Президентом
України клопотань про нагородження
державними нагородами України,
позбавлення державних нагород України,
поновлення у правах на державні
нагороди України, видачу дублікатів
нагород або документів про
нагородження (абзац третій пункту З
Положення). Згідно з пунктом 6 Положення
рішення Комісії приймаються більшістю
голосів присутніх на засіданні її
членів. Рішення Комісії оформлюється
протоколом, який підписується
головуючим на засіданні Комісії.

Нормами Положення передбачено право
Комісії відхиляти клопотання про
нагородження державною нагородою. Так,
пунктом 8 Положення визначено, що у разі
відхилення Комісією клопотання про
нагородження державною нагородою
України відповідні матеріали
повертаються органу, організації, які
вносили подання.

Отже, законодавством про державні
нагороди Комісію наділено правом у
колегіальному порядку розглядати
питання щодо нагородження особи
державною нагородою та визначати
наявність або відсутність підстав для
внесення відповідних пропозицій Главі
держави.

Як вбачається з матеріалів справи,
Рівненська обласна державна
адміністрація на адресу позивачки
направила лист від 21.11.2013 №Д-2360/- про те,
що Комісією державних нагород та
геральдики було відхилено клопотання
про присвоєння позивачці почесного
звання «Мати - героїня», у зв`язку із
виявленим фактом судимості сина
ОСОБА_5.

Разом з тим, абзацом 38 пункт 9 Положення
про почесні звання України,
затвердженого Указом Президента
України від 29 червня 2001 року № 476
почесне звання «Мати-героїня»
присвоюється жінкам, які народили та
виховали до восьмирічного віку п'ятьох
і більше дітей, у тому числі дітей,
усиновлених у встановленому
законодавством порядку, враховуючи
вагомий особистий внесок у виховання
дітей у сім'ї, створення сприятливих
умов для здобуття дітьми освіти,
розвитку їх творчих здібностей,
формування високих духовних і
моральних якостей.

Як зазначено у оскаржуваному рішенні,
відповідач відхилив клопотання про
присвоєння почесного звання
«Мати-героїня» багатодітним жінкам,
характеристики яких не відповідають
критеріям номінації зазначеного
почесного звання (п.9 Положення про
почесні звання України, затвердженого
Указом Президента від 29.06.2001 року № 476),
а також, повернув нагородні матеріали
багатодітних матерів органам, що
вносили подання. Так, згідно витягу з
додатку № 3 до оскаржуваного рішення, у
списку багатодітних матерів,
представлених до присвоєння почесного
звання «Мати-героїня», у яких в є
засуджені діти або знаходяться під
слідством, також зазначена позивачка.

Крім того, відповідно до
листа-роз'яснення Міністерства України
у справах сім'ї, молоді та спорту від
09.06.2009 № 4.1/6399 багатодітні матері, діти
яких було засуджені умовно чи
перебувають (перебували) в місцях
позбавлення волі, притягались до
відповідальності, перебувають на
обліку, схильні до аморальних проявів,
а також, без поважних причин
(інвалідність дитини, за станом
здоров'я тощо) виховувались в
інтернатних закладах, або знаходились
під опікою, не мають прав для порушення
клопотання щодо присвоєння почесного
звання «Мати-героїня».

Зокрема, до основних завдань Комісії,
серед іншого, віднесено підготовку
висновків щодо порушених перед
Президентом України клопотань про
нагородження державними нагородами
України, позбавлення державних нагород
України, поновлення у правах на
державні нагороди України, видачу
дублікатів нагород або документів про
нагородження (абзац третій пункту З
Положення). Згідно з пунктом 6 Положення
рішення Комісії приймаються більшістю
голосів присутніх на засіданні її
членів. Рішення Комісії оформлюється
протоколом, який підписується
головуючим на засіданні Комісії.

Нормами Положення передбачено право
Комісії відхиляти клопотання про
нагородження державною нагородою. Так,
пунктом 8 Положення визначено, що у разі
відхилення Комісією клопотання про
нагородження державною нагородою
України відповідні матеріали
повертаються органу, організації, які
вносили подання.

Суд вважає за необхідне зазначити, що
відповідно до ч.1 ст. 2 КАС України
завданням адміністративного
судочинства є захист прав, свобод та
інтересів фізичних осіб, прав та
інтересів юридичних осіб у сфері
публічно-правових відносин від
порушень з боку органів державної
влади, органів місцевого
самоврядування, їхніх посадових та
службових осіб, інших суб'єктів при
здійсненні ними владних управлінських
функцій на основі законодавства, в тому
числі на виконання делегованих
повноважень.

Відповідно до ст. 3 КАС України у
справах щодо оскарження рішень, дій чи
бездіяльності суб'єктів владних
повноважень адміністративні суди
перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони
на підставі, у межах повноважень та у
спосіб, що передбачені Конституцією та
законами України; з використанням
повноваження з метою, з якою це
повноваження надано; обґрунтовано,
тобто з урахуванням усіх обставин, що
мають значення для прийняття рішення
(вчинення дії); безсторонньо
(неупереджено); добросовісно;
розсудливо; з дотриманням принципу
рівності перед законом, запобігаючи
несправедливій дискримінації;
пропорційно, зокрема з дотриманням
необхідного балансу між будь-якими
несприятливими наслідками для прав,
свобод та інтересів особи і цілями, на
досягнення яких спрямоване це рішення
(дія); з урахуванням права особи на
участь у процесі прийняття рішення;
своєчасно, тобто протягом розумного
строку.

Відповідно до ст. 9 КАС України суд при
вирішенні справи керується принципом
законності, відповідно до якого органи
державної влади, органи місцевого
самоврядування, їхні посадові та
службові особи зобов'язані діяти лише
на підставі, в межах повноважень та у
спосіб, що передбачені Конституцією та
законами України.

Враховуючи вищенаведене, суд не вбачає
протиправних дій Комісії державних
нагород та геральдики при Президентові
України по розгляду подання про
присвоєння позивачу почесного звання
«Мати-героїня», оскільки відповідач
вчиняв дії по розгляду подання в межах
повноважень та у спосіб визначений
діючим законодавством.

Що стосується вимоги позивача про
зобов'язання відповідача Комісії
задовольнити клопотання позивачки про
присвоєння їй почесного звання
«Мати-героїня» та передати документи
на розгляд Президентові України, суд
зазначає наступне.

Згідно із закріпленими Конституцією
України основами правового порядку в
Україні державна влада в Україні
здійснюється на засадах її поділу на
законодавчу, виконавчу та судову;
органи законодавчої, виконавчої та
судової влади здійснюють свої
повноваження у встановлених
Конституцією межах і відповідно до
законів України (ст.6 Конституції
України).

Метою функціонального поділу
державної влади на законодавчу,
виконавчу та судову є розмежування
повноважень між різними органами
державної влади та недопущення
привласнення повноти державної влади
однією з гілок влади. На зазначеному
наголосив Конституційний суд України у
рішенні від 24.06.1999 року № 6-рп/99.

Законодавством не визначено права
адміністративного суду переймати на
себе функції та повноваження інших
органів державної влади, які
реалізовуються відповідними
суб`єктами владних повноважень в межах
закону на власний розсуд (дискреційні
повноваження), без необхідності
узгодження у будь-якій формі своїх дій
з іншими суб`єктами.

При цьому суб`єкта владних повноважень
можна зобов`язати виконати лише ті
обов`язки (вчинити певні дії), які
покладені на нього відповідним
нормативно-правовим актом.

Таким чином, вищевказана позовна
вимога є формою втручання в
дискреційні повноваження відповідача
та виходить за межі завдань
адміністративного судочинства, а тому
задоволенню також не підлягає.

Відповідно до ч. 1 ст. 71 КАС України
кожна сторона повинна довести ті
обставини, на яких ґрунтуються її
вимоги та заперечення, крім випадків,
встановлених статтею 72 цього Кодексу.

Враховуючи викладене, суд дійшов
висновку, що позовні вимоги не
підлягають задоволенню.

Керуючись статтями 69, 70, 71 та 158-163, 167
Кодексу адміністративного судочинства
України, суд,

П О С Т А Н О В И В:

У задоволенні позовних вимог ОСОБА_1
відмовити.

Постанова набирає законної сили в
строк і порядку, передбачені статтею 254
Кодексу адміністративного судочинства
України. Постанова може бути оскаржена
за правилами, встановленими ст. ст. 185-187
Кодексу адміністративного судочинства
України.

Суддя
А.С. Мазур