Справа № 800/329/14
Суддя: Степашко О.І.
Дата ухвалення: 2014-06-17 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ВИЩИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД УКРАЇНИ
У Х В А Л А

17 червня 2014 року м. Київ
справа № 800/329/14

Суддя Вищого адміністративного суду
України Степашко О.І., вирішуючи
питання про прийняття позовної заяви
ОСОБА_1, ОСОБА_2 до Президента України,
Прокурора Черкаської області,
Генерального прокурора України,
Начальника Придніпровського РВ ГУ МВС
України в Черкаській області про
визнання дій незаконними,
відшкодування шкоди

в с т а н о в и в :

ОСОБА_1, ОСОБА_2 звернулись до суду з
адміністративним позовом до
Президента України, Прокурора
Черкаської області, Генерального
прокурора України, Начальника
Придніпровського РВ ГУ МВС України в
Черкаській області про визнання дій
незаконними, відшкодування шкоди.

Перевіривши матеріали позовної заяви
на предмет відповідності нормам статей
Кодексу адміністративного судочинства
України (далі по тексту - КАС України),
суддя дійшов висновку про залишення
позовної заяви без руху, виходячи з
наступного.

Щодо позовних вимог до Прокурора
Черкаської області, Генерального
прокурора України, Начальника
Придніпровського РВ ГУ МВС України в
Черкаській області та вимог про
відшкодування шкоди слід зазначити
наступне.

Частиною четвертою статті 18 КАС
України передбачено, що Вищому
адміністративному суду України як суду
першої інстанції підсудні справи щодо
встановлення Центральною виборчою
комісією результатів виборів або
всеукраїнського референдуму, справи
про дострокове припинення повноважень
народного депутата України, а також
справи щодо оскарження актів, дій чи
бездіяльності Верховної Ради України,
Президента України, Вищої ради юстиції,
Вищої кваліфікаційної комісії суддів
України.

Особливості провадження у справах щодо
оскарження актів, дій чи бездіяльності
Верховної Ради України, Президента
України, Вищої ради юстиції, Вищої
кваліфікаційної комісії суддів
України визначені у статті 1711 КАС
України.

Відповідно до частини першої
вищевказаної статті правила цієї
статті поширюються на розгляд
адміністративних справ щодо:
законності (крім конституційності)
постанов Верховної Ради України,
указів і розпоряджень Президента
України; актів Вищої ради юстиції; дій
чи бездіяльності Верховної Ради
України, Президента України, Вищої ради
юстиції; рішень, дій чи бездіяльності
Вищої кваліфікаційної комісії суддів
України.

Частиною п'ятою статті 1711 КАС України
встановлено, що Вищий адміністративний
суд України за наслідками розгляду
справи може:

1) визнати акт Верховної Ради України,
Президента України, Вищої ради юстиції,
рішення Вищої кваліфікаційної комісії
суддів України незаконним повністю або
в окремій його частині;

2) визнати дії чи бездіяльність
Верховної Ради України, Президента
України, Вищої ради юстиції, Вищої
кваліфікаційної комісії суддів
України протиправними, зобов'язати
Верховну Раду України, Президента
України, Вищу раду юстиції, Вищу
кваліфікаційну комісію суддів України
вчинити певні дії.

Зазначені норми закону визначають
вичерпний перелік спорів, віднесених
до повноважень Вищого
адміністративного суду України як суду
першої інстанції.

Враховуючи викладене, до предметної
підсудності Вищого адміністративного
суду України як суду першої інстанції
віднесені лише справи щодо
встановлення Центральною виборчою
комісією результатів виборів або
всеукраїнського референдуму, справи
про дострокове припинення повноважень
народного депутата України, а також
справи щодо оскарження актів, дій чи
бездіяльності Верховної Ради України,
Президента України, Вищої ради юстиції,
Вищої кваліфікаційної комісії суддів
України і цей суд не наділено
повноваженнями щодо розгляду інших
категорій справ та інших позовних
вимог.

Щодо позовних вимог до Президента
України слід зазначити наступне.

Пунктом 6 частини першої статті 3 КАС
України передбачено, що
адміністративний позов - звернення до
адміністративного суду про захист
прав, свобод та інтересів у
публічно-правових відносинах.

Відповідно до пункту 4 частини першої
статті 106 КАС України у позовній заяві
зазначаються зміст позовних вимог
згідно з частинами четвертою і п'ятою
статті 105 цього Кодексу і виклад
обставин, якими позивач обґрунтовує
свої вимоги, а в разі подання позову до
декількох відповідачів, - зміст
позовних вимог щодо кожного з
відповідачів.

Під змістом позовних вимог розуміється
визначення способу захисту свого
права, свободи чи інтересу згідно з
частиною четвертою статті 105 КАС
України, який має формулюватися
максимально чітко і зрозуміло.

Обставини, якими позивач обґрунтовує
свої вимоги - це конкретні юридичні
факти, з настанням яких суб'єкти
публічного права вступають між собою у
спірні правовідносини.

Частиною другою статті 106 КАС України
передбачено, що на підтвердження
обставин, якими обґрунтовуються
позовні вимоги, позивач надає докази, а
в разі неможливості - зазначає докази,
які не може самостійно надати, із
зазначенням причин неможливості
подання таких доказів.

Відповідно до частини третьої статті 106
КАС України до позовної заяви, серед
іншого, додаються її копії та копії
всіх документів, що приєднуються до
неї, відповідно до кількості
відповідачів і третіх осіб. До позовної
заяви додається також документ про
сплату судового збору, крім випадків,
коли його не належить сплачувати.

У позовній заяві позивачами не
зазначено чітко і зрозуміло зміст
позовних вимог згідно з частиною
четвертою статті 105 КАС України щодо
кожного з відповідачів і виклад
обставин, якими позивач обґрунтовує
свої вимоги, не вказано, на захист яких
прав, свобод чи інтересів позивача у
публічно-правових відносинах подано
цей адміністративний позов. До заяви не
додано її копії та копії всіх
документів, що приєднуються до неї,
відповідно до кількості відповідачів,
документ про сплату судового збору чи
документ, який би підтверджував
наявність пільг щодо сплати судового
збору.

Крім того, позивачам необхідно
привести позовні вимоги у
відповідність до вимог статті 106 КАС
України, з урахуванням положень статті
1711 КАС України, також слід надати
докази (або зазначити причини
неможливості їх подання) на
підтвердження порушених їх прав з боку
відповідачів, саме при здійсненні ними
владних управлінських функцій.

Слід звернути увагу позивачів на те, що
захисту підлягає фактично порушене
право особи у публічно-правових
правовідносинах з відповідачами і саме
при здійсненні ними чітко визначених
чинним законодавством владних
управлінських функцій.

Відповідно до частини першої статті 108
КАС України суддя, встановивши, що
позовну заяву подано без додержання
вимог, встановлених статтею 106 цього
Кодексу, постановляє ухвалу про
залишення позовної заяви без руху, у
якій зазначаються недоліки позовної
заяви, спосіб їх усунення і
встановлюється строк, достатній для
усунення недоліків.

Враховуючи викладене, позовну заяву
ОСОБА_1, ОСОБА_2 слід залишити без руху з
наданням строку, достатнього для
усунення недоліків.

Роз'яснити позивачам, що у разі не
усунення недоліків позовної заяви у
встановлений судом строк, заява буде
повернута з підстав, передбачених
пунктом 1 частини третьої статті 108 КАС
України.

Керуючись статтями 106, 108, 1711 Кодексу
адміністративного судочинства
України, суд

у х в а л и в :

Позовну заяву ОСОБА_1, ОСОБА_2 до
Президента України, Прокурора
Черкаської області, Генерального
прокурора України, Начальника
Придніпровського РВ ГУ МВС України в
Черкаській області про визнання дій
незаконними, відшкодування шкоди
залишити без руху.

Встановити ОСОБА_1, ОСОБА_2 строк до 08
липня 2014 року для усунення недоліків,
зазначених в ухвалі.

Попередити позивачів, що в разі не
усунення недоліків позовна заява буде
повернута.

Ухвала набирає законної сили з моменту
її прийняття і не підлягає оскарженню.

Суддя
О.І. Степашко