Справа № 826/6440/14
Суддя: Келеберда В.І.
Дата ухвалення: 2014-06-12 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД міста
Каменєва 8, корпус 1П О С Т А Н О В А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
12 червня 2014 року № 826/6440/14
Окружний адміністративний суд міста
Києва у складі головуючого судді
Келеберди В.І. при секретарі судового
засідання Віруцькій О.В. розглянувши у
відкритому судовому засіданні
адміністративну справу
за позовом Товариства з обмеженою
відповідальністю "Деланта" до
Інспекції державного
архітектурно-будівельного контролю у
Київській області про визнання дій
неправомірними, скасування припису від
07.04.2014, постанови від 24.04.2014
ОБСТАВИНИ СПРАВИ:
Товариство з обмеженою
відповідальністю «Деланта» звернулось
до суду з позовом до Інспекції
державного архітектурно-будівельного
контролю у Київській області про
визнання протиправними дій щодо
проведення перевірки на об'єкті
будівництва «Багатоквартирний
житловий будинок за адресою Київська
область, Києво-Святошинський район, с.
Крюківщина, вул.. Червоноармійська, 4»;
визнання протиправними та скасування
припису від 07.04.2014 №С-0704/1 та постанови
про накладення штрафу за
правопорушення у сфері містобудівної
діяльності від 24.04.2014 № 3-2404/5.
В обґрунтування позовних вимог
позивач зазначає, що відповідач не мав
права проводити перевірку за
відсутності підстав визначених
Порядком здійснення державного
архітектурно-будівельного контролю
(далі - Порядок), затвердженого
Постановою Кабінету Міністрів України
від 23.05.2011 № 553. Крім того позивач
зазначає, що позивача не було
повідомлено про проведення перевірки
та оскаржувану постанову прийнято за
відсутності представника позивача.
Відповідач - Інспекція державного
архітектурно-будівельного контролю у
Київській області - заперечував проти
задоволення позовних вимог з підстав
викладених у письмових запереченнях,
які долучено до матеріалів справи.
Розглянувши подані сторонами
документи і матеріали, всебічно і повно
з'ясувавши всі фактичні обставини, на
яких ґрунтується позов, об'єктивно
оцінивши докази, які мають юридичне
значення для розгляду справи і
вирішення спору по суті, Окружний
адміністративний суд м. Києва,
Інспекцією державного
архітектурно-будівельного контролю у
Київській області проведено
позапланову перевірку дотримання
вимог законодавства у сфері
містобудівної діяльності, будівельних
норм, стандартів і правил на об'єкті
будівництва «Будівництво
багатоквартирного житлового будинку
по вул. Червоноармійська, 4, с.
Крюківщина, Києво-Святошинського
району Київської області», за
результатом якої складено акт від
02.04.2014 (далі акт перевірки).
З акту перевірки вбачається, що
відповідачем встановлено, що
генеральним підрядником ТОВ «Деланта»
виконавча документація при виконанні
будівельних робіт з будівництва
об'єкту ведеться з порушенням, а саме:
відсутній журнал виконаних робіт,
відсутній журнал вхідного контролю
будівельних матеріалів та виробів, чим
порушено вимоги ДБН А.3.15-2009
«Організація будівельного
Також, відповідачем винесено припис
від 07.04.2014 №С-0704/1, якою позивача
зобов'язано усунути допущенні
правопорушення до 02.04.2014 згідно вимог
чинного законодавства.
В подальшому, постановою від 24.04.2014
№3-2404/5 на позивача накладено штраф в
сумі 21 924 грн. у зв'язку із вчиненням
правопорушення передбаченого п. 6 ч. 3
ст. 2 Закону України «Про
відповідальність за правопорушення у
сфері містобудівної діяльності».
Частиною 2 статті 19 Конституції України
встановлено, що органи державної влади
та органи місцевого самоврядування, їх
посадові особи зобов'язані діяти лише
на підставі, в межах повноважень та у
спосіб, що передбачені Конституцією та
Згідно ст.10 Закону України "Про
архітектурну діяльність", для
забезпечення під час забудови
територій, розміщення і будівництва
об'єктів архітектури додержання
суб'єктами архітектурної діяльності
затвердженої містобудівної та іншої
проектної документації, вимог вихідних
даних, а також з метою захисту державою
прав споживачів будівельної продукції
здійснюється в установленому
законодавством порядку державний
архітектурно-будівельний контроль та
Державний архітектурно-будівельний
контроль та нагляд здійснює
центральний орган виконавчої влади, що
реалізує державну політику з питань
державного архітектурно-будівельного
контролю (далі - орган державного
архітектурно-будівельного контролю).
Згідно ч.1,2 ст.41 Закону України "Про
регулювання містобудівної діяльності"
державний архітектурно-будівельний
контроль - сукупність заходів,
спрямованих на дотримання вимог
законодавства у сфері містобудівної
діяльності, будівельних норм,
державних стандартів і правил.
Державний архітектурно-будівельний
контроль здійснюється органами
державного архітектурно-будівельного
контролю в порядку, встановленому
Кабінетом Міністрів України.
Посадові особи органів державного
архітектурно-будівельного контролю
під час перевірки мають право, зокрема,
складати протоколи про вчинення
правопорушень, акти перевірок та
накладати штрафи відповідно до закону;
видавати обов'язкові для виконання
приписи щодо: а) усунення порушення
вимог законодавства у сфері
містобудівної діяльності, будівельних
норм, державних стандартів і правил; б)
зупинення підготовчих та будівельних
робіт, які не відповідають вимогам
законодавства, зокрема будівельних
норм, містобудівним умовам та
обмеженням, затвердженому проекту або
будівельному паспорту забудови
земельної ділянки, виконуються без
повідомлення, реєстрації декларації
про початок їх виконання або дозволу на
виконання будівельних робіт;
забороняти за вмотивованим письмовим
рішенням керівника органу державного
архітектурно-будівельного контролю чи
його заступника експлуатацію
закінчених будівництвом об'єктів, не
прийнятих в експлуатацію (ч.4 ст.41
Закону України "Про регулювання
містобудівної діяльності").

Отже, відповідач наділений
повноваженнями здійснювати державний
архітектурно-будівельний контроль, а
також видавати відповідні приписи та
постанови.

Відповідно до п.2 Порядку здійснення
державного архітектурно-будівельного
контролю (далі - Порядок), затвердженого
Постановою Кабінету Міністрів України
від 23.05.2011 № 553 державний
архітектурно-будівельний контроль
здійснюється за дотриманням, зокрема,
вимог законодавства у сфері
містобудівної діяльності, проектної
документації, будівельних норм,
державних стандартів і правил,
технічних умов, інших нормативних
документів під час виконання
підготовчих і будівельних робіт,
архітектурних, інженерно-технічних і
конструктивних рішень, застосування
будівельної продукції.

Згідно п.5 Порядку, державний
архітектурно-будівельний контроль
здійснюється за територіальним
принципом (у межах областей) у порядку
проведення планових та позапланових
перевірок.

Відповідно до п. 7 Порядку, підставами
для проведення позапланової перевірки,
крім іншого, є заяви фізичних та
юридичних осіб про порушення суб'єктом
містобудування вимог містобудівного
законодавства.

З матеріалів справи вбачається, що
фактично підставою для проведення
перевірки ТОВ «Деланта» слугувало
звернення ОСОБА_1, яке було скеровано
відповідачу дорученням Державної
архітектурно-будівельної інспекції
України, тобто перевірку позивача
проведено за наявності підстав
визначених п. 7 Порядку.

За результатами державного
архітектурно-будівельного контролю
посадовою особою інспекції
складається акт перевірки відповідно
до вимог, установлених Порядком (п.16
Порядку).

У разі виявлення порушень вимог
законодавства у сфері містобудівної
діяльності, крім акта перевірки,
складається протокол разом з приписом
усунення порушення вимог
законодавства у сфері містобудівної
діяльності, будівельних норм,
державних стандартів і правил або
приписом про зупинення підготовчих та
будівельних робіт, які виконуються без
повідомлення, реєстрації декларації
про початок їх виконання або дозволу на
виконання будівельних робіт (п.17
Порядку).

Припис складається у двох примірниках.
Один примірник припису залишається в
інспекції, а інший надається суб'єкту
містобудування, щодо якого
здійснюється державний
архітектурно-будівельний контроль.
Припис підписується посадовою особою
інспекції, яка провела перевірку. (п. 19
Порядку).

Протокол протягом трьох днів після
його складення та всі матеріали
перевірки подаються керівникові
відповідної інспекції або його
заступникові для винесення постанови
про накладення штрафу, передбаченої
законодавством України (п.20 Порядку).

Якщо суб'єкт містобудування, щодо якого
здійснюється державний
архітектурно-будівельний контроль, не
погоджується з актом перевірки, він
підписує його із зауваженнями, які є
невід'ємною частиною такого акта (п.21
Порядку).

Постанова про накладення штрафу
складається у трьох примірниках.
Перший примірник постанови у триденний
строк після її прийняття вручається
під розписку суб'єкту містобудування
(керівнику або уповноваженому
представнику суб'єкта містобудування)
або надсилається рекомендованим
листом з повідомленням, про що робиться
запис у справі. Два примірники
залишаються в інспекції, яка наклала
штраф (п.22 Порядку).

Суд звертає увагу, що наявність
порушень виявлених відповідачем під
час перевірки, а саме: ведення
виконавчої документації при виконанні
будівельних робіт з будівництва
об'єкту ведеться з порушенням, оскільки
відсутній журнал виконаних робіт,
відсутній журнал вхідного контролю
будівельних матеріалів та виробів, чим
порушено вимоги ДБН А.3.15-2009
«Організація будівельного
виробництва» позивачем не
заперечується. Не надано доказів
наявності журналу виконаних робіт,
відсутній журналу вхідного контролю
будівельних матеріалів та виробів
позивачем і під час судового вирішення
справи.

Позивач лише вказує на порушення
відповідачем порядку проведення
перевірки.

Як зазначено вище, за результатом
розгляду матеріалів справи про
правопорушення у сфері містобудівної
діяльності відповідачем винесено
постанову від 24.04.2014 №3-2404/5 на позивача
накладено штраф в сумі 21 924 грн. у
зв'язку із вчиненням правопорушення
передбаченого п. 6 ч. 3 ст. 2 Закону
України «Про відповідальність за
правопорушення у сфері містобудівної
діяльності».

Відповідно до ст.1 Закону України "Про
відповідальність за правопорушення у
сфері містобудівної діяльності"
правопорушеннями у сфері
містобудівної діяльності є
протиправні діяння (дії чи
бездіяльність) суб'єктів
містобудування - юридичних осіб та
фізичних осіб - підприємців, що
призвели до невиконання або
неналежного виконання вимог,
установлених законодавством,
будівельними нормами, державними
стандартами і правилами.

Вчинення суб'єктами містобудування
правопорушень у сфері містобудівної
діяльності тягне за собою
відповідальність, передбачену цим та
іншими законами України.

Згідно з п. 6 ч. 3 ст. 2 Закону України "Про
відповідальність за правопорушення у
сфері містобудівної діяльності"
суб'єкти містобудування, які виконують
будівельні роботи, несуть
відповідальність у вигляді штрафу за
такі правопорушення: ведення
виконавчої документації з порушенням
будівельних норм, державних стандартів
і правил - у розмірі вісімнадцяти
мінімальних заробітних плат.

Процедуру накладення штрафів за
правопорушення у сфері містобудівної
діяльності, що передбачені Законом
України "Про відповідальність за
правопорушення у сфері містобудівної
діяльності" визначає Порядок
накладення штрафів за правопорушення у
сфері містобудівної діяльності,
затверджений Постановою Кабінету
Міністрів України від 06.04.1995 р. № 244.

Відповідно до п.2,4 зазначеного Порядку
справи про правопорушення у сфері
містобудівної діяльності
розглядаються Держархбудінспекцією та
її територіальними органами.

Підставою для розгляду справи про
правопорушення у сфері містобудівної
діяльності є відповідний протокол,
складений посадовою особою інспекції
за результатами перевірки. Разом з
протоколом складається припис.

Згідно п.6,7 Порядку, питання про
накладення штрафу розглядається в
15-денний строк з дня одержання
протоколу про правопорушення. У разі
потреби справа може розглядатися за
участю представників суб'єкта
містобудування, експертів, інших
причетних до неї осіб.

Рішення про накладення штрафу
оформлюється постановою про
накладення на суб'єкта містобудування
штрафу за правопорушення у сфері
містобудівної діяльності, що є
виконавчим документом і підлягає
виконанню в установленому законом
порядку. У постанові зазначається
розмір штрафу.

Аналіз викладених законодавчих норм та
обставин справи, свідчить про те, що
відповідач, при прийнятті оскаржуваних
припису та постанови, діяв на підставі,
в межах повноважень та у спосіб, що
визначені Законами України Закону
України "Про регулювання містобудівної
діяльності" з дотриманням Порядку
здійснення державного
архітектурно-будівельного контролю,
затвердженого Постановою Кабінету
Міністрів України від 23.05.2011 № 553 та
Порядку накладення штрафів за
правопорушення у сфері містобудівної
діяльності, затверджений Постановою
Кабінету Міністрів України від 06.04.1995 №
244.

Згідно з ч.3 ст.2 Кодексу
адміністративного судочинства
України, у справах щодо оскарження
рішень, дій чи бездіяльності суб'єктів
владних повноважень адміністративні
суди перевіряють, чи прийняті (вчинені)
вони, зокрема, на підставі, у межах
повноважень та у спосіб, що передбачені
Конституцією та законами України; з
використанням повноваження з метою, з
якою це повноваження надано;
обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх
обставин, що мають значення для
прийняття рішення (вчинення дії);
безсторонньо (неупереджено);
добросовісно; розсудливо; з
дотриманням принципу рівності перед
законом, запобігаючи несправедливій
дискримінації; пропорційно, зокрема з
дотриманням необхідного балансу між
будь-якими несприятливими наслідками
для прав, свобод та інтересів особи і
цілями, на досягнення яких спрямоване
це рішення (дія); з урахуванням права
особи на участь у процесі прийняття
рішення; своєчасно, тобто протягом
розумного строку.

Відповідно до ч.1 ст.9 Кодексу
адміністративного судочинства України
суд при вирішенні справи керується
принципом законності, відповідно до
якого вирішує справи відповідно до
Конституції України та законів
України, а також міжнародних договорів,
згода на обов'язковість яких надана
Верховною Радою України. Суд
застосовує інші нормативно-правові
акти, прийняті відповідним органом на
підставі, у межах повноважень та у
спосіб, передбачені Конституцією та
законами України.

Згідно ч.1, 2 ст.71 Кодексу
адміністративного судочинства України
кожна сторона повинна довести ті
обставини, на яких ґрунтуються її
вимоги та заперечення, крім випадків,
встановлених статтею 72 цього Кодексу. В
адміністративних справах про
протиправність рішень, дій чи
бездіяльності суб'єкта владних
повноважень обов'язок щодо доказування
правомірності свого рішення, дії чи
бездіяльності покладається на
відповідача, якщо він заперечує проти
адміністративного позову.

Відповідачем, як суб'єктом владних
повноважень, доведена правомірність та
обґрунтованість прийнятих ним
оскаржуваних припису та постанови з
урахуванням вимог встановлених ч.2 ст.19
Конституції України та ч.3 ст.2 Кодексу
адміністративного судочинства
України.

За таких обставин, Окружний
адміністративний суд міста Києва за
правилами, встановленими ст.86 Кодексу
адміністративного судочинства
України, перевіривши наявні у справі
докази, вважає заявлені позовні вимоги
необґрунтованими та такими, що не
підлягають задоволенню.

На підставі викладеного та керуючись
ст. ст. 69-71, 94, 160-165, 167, 254 Кодексу
адміністративного судочинства
України, Окружний адміністративний суд
міста Києва, -

ПОСТАНОВИВ:

Відмовити в задоволенні позовних
вимог.

Постанова набирає законної сили в
порядку передбаченому ст.254 Кодексу
адміністративного судочинства України
та може бути оскаржена в апеляційному
порядку повністю або частково за
правилами, встановленими ст.ст.185-187
Кодексу адміністративного судочинства
України, шляхом подання через суд
першої інстанції апеляційної скарги.

Суддя
В.І. Келеберда

Повний текст постанови виготовлено
16.06.2014