Справа № 826/16244/13-а
Суддя: Оксененко О.М.
Дата ухвалення: 2014-06-05 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ
АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Головуючий у 1-й інстанції: Огурцов О.П.
Суддя-доповідач: Оксененко О.М.
У Х В А Л А

Іменем України

05 червня 2014 року
м. Київ

Колегія суддів Київського
апеляційного адміністративного суду у
складі:

головуючого - судді Оксененка О.М.,

суддів - Бистрик Г.М., Карпушової О.В.,

при секретарі - Ніколаєнко М.Г.,

за участю представника позивача -
Артеменка П.М., представника
відповідача - Попович О.М.,

розглянувши у відкритому судовому
засіданні апеляційну скаргу
публічного акціонерного товариства
"Укрсоцбанк" на постанову Окружного
адміністративного суду м. Києва від 11
грудня 2013 року у справі за
адміністративним позовом публічного
акціонерного товариства "Укрсоцбанк"
до Інспекції державного
архітектурно-будівельного контролю у
місті Києві про визнання протиправними
та скасування припису та постанови,

В С Т А Н О В И Л А:

Публічне акціонерне товариство
"Укрсоцбанк" звернулося до Окружного
адміністративного суду м. Києва з
позовом до Інспекції державного
архітектурно-будівельного контролю у
місті Києві про визнання протиправними
та скасування припису від 09.09.2013 та
постанови №440/13 від 03.10.2013.

Постановою Окружного
адміністративного суду м. Києва від 11
грудня 2013 року у задоволені
адміністративного позову відмовлено.

Не погоджуючись з зазначеним вище
судовим рішенням позивач звернувся із
апеляційною скаргою, в якій просить
скасувати оскаржувану постанову,
посилаючись на порушення судом першої
інстанції норм матеріального права, та
ухвалити нову постанову, якою позовні
вимоги задовольнити повністю.

Заслухавши доповідь судді,
пояснення представників сторін, які
прибули у судове засідання,
перевіривши матеріали справи та
дослідивши доводи апеляційної скарги,
колегія суддів вважає, що апеляційна
скарга не підлягає задоволенню,
виходячи з наступного.

Як вбачається з матеріалів справи
та встановлено судом першої інстанції,
09.09.2013 Інспекцією державного
архітектурно-будівельного контролю у
місті Києві у присутності начальника
відділу нерухомості і обладнання
Північного макрорегіону ПАТ
"Укрсоцбанк" Зорило Р.А. на підставі
звернення Громадської організації
"Ліга благоустрою киян" № 7/26/0108/35 від
01.08.2013 проведена позапланова перевірка
дотримання вимог законодавства у сфері
містобудівної діяльності, будівельних
норм, державних стандартів і правил
Публічним акціонерним товариством
"Укрсоцбанк" щодо об'єкта:
"адміністративно - офісна будівля
Публічного акціонерного товариства
"Укрсоцбанк" вул. Солом'янська, 23-А у
Солом'янському районі міста Києва".

За результатами перевірки складено акт
перевірки дотримання вимог
законодавства у сфері містобудівної
діяльності, будівельних норм,
державних стандартів і правил під час
виконання підготовчих і будівельних
робіт від 09.09.2013, яким встановлено
наступне: "перевіркою з виїздом на
місце встановлено, що ПАТ «Укрсоцбанк»
експлуатується нежитлова будівля в
якій виконано будівельні роботи з
реконструкції будівлі, а саме: виконано
добудову приміщень про, що зазначено в
справі технічної інвентаризації
виконаної 31.01.2006 Київським бюро
технічної інвентаризації та
реєстрації права власності на об'єкти
нерухомого майна (далі - справа БТІ);
прибудовано металеву пожежну сходову
клітку зі сторони будинку за адресою
вул. Волгоградська, 41/25; на першому
поверсі зі сторони будинку за адресою
вул. Волгоградська, 41/25 у приміщенні 23/1.7
(згідно справи БТІ) влаштовано дверний
отвір; на другому поверсі зі сторони
будинку за адресою вул. Волгоградська,
41/25 у приміщенні 1/218.3 (згідно справи БТІ)
влаштовано дверний отвір; на третьому
поверсі зі сторони будинку за адресою
вул. Волгоградська, 41/25 у коридорі 1/104.9
(згідно справи БТІ) замість віконного
отвору влаштовано дверний отвір.

На час перевірки зазначена будівля
(категорія складності об'єкта III на
підставі класу наслідків такого
об'єкта будівництва відповідно до ДБН
А.2.2-3:2012 «Склад та зміст проектної
документації на будівництво», ДБН В.
1.2-14:2009 «Загальні принципи забезпечення
надійності та конструктивної безпеки
будівель, споруд, будівельних
конструкцій та основ» та постанови № 557
від 27 квітня 2011 p.») експлуатуються без
прийняття в експлуатацію у
встановленому чинним законодавством
порядку, чим порушено вимоги ч. 8 ст. 39
Закону України «Про регулювання
містобудівної діяльності."

Інспекцією державного
архітектурно-будівельного контролю у
місті Києві винесено припис про
усунення порушення вимог
законодавства у сфері містобудівної
діяльності, державних будівельних
норм, стандартів і правил, яким з 09.09.2013
заборонено експлуатація
адміністративно-офісної будівлі на
вул. Солом'янська, 23-А у Солом'янському
районі міста Києва, до усунення
допущеного правопорушення та
зобов'язано Публічне акціонерне
товариство "Укрсоцбанк" усунути
допущене порушення містобудівного
законодавства відповідно до вимог
чинного законодавства, в термін до
09.10.2013.

23.09.2013 Інспекцією державного
архітектурно-будівельного контролю у
місті Києві складено протокол про
правопорушення у сфері містобудівної
діяльності.

03.10.2013 Інспекцією державного
архітектурно-будівельного контролю у
місті Києві прийнято постанову № 440/13
про накладення штрафу за
правопорушення у сфері містобудівної
діяльності, якою на підставі акту від
09.09.2013, припису від 09.09.2013, протоколу про
вчинення правопорушення у сфері
містобудівної діяльності від 23.09.2013
визнано Публічне акціонерне
товариство "Укрсоцбанк" винним у
вчиненні правопорушення передбаченого
абзацом 4 пункту 6 частини другої статті
2 Закону України "Про відповідальність
за правопорушення у сфері
містобудівної діяльності" та
накладено штраф в сумі 103 230,00 грн.

Вважаючи вказану постанову та
припис незаконними, позивач звернувся
до суду з позовом про їх скасування.

Відмовляючи в задоволенні
позовних вимог суд першої інстанції
виходив з того, оскаржувані припис та
постанова про накладення штрафу у
сфері містобудівної діяльності
прийняті на підставі, у межах
повноважень та у спосіб, що передбачені
Конституцією та законами України.

Колегія суддів погоджується з
вказаним висновком суду першої
інстанції з огляду на наступне.

Відповідно до статті 1 Закону
України «Про основи містобудування»
містобудування (містобудівна
діяльність) - це цілеспрямована
діяльність державних органів, органів
місцевого самоврядування, підприємств,
установ, організацій, громадян,
об'єднань громадян по створенню та
підтриманню повноцінного життєвого
середовища, яка включає прогнозування
розвитку населених пунктів і
територій, планування, забудову та інше
використання територій, проектування,
будівництво об'єктів містобудування,
спорудження інших об'єктів,
реконструкцію історичних населених
пунктів при збереженні традиційного
характеру середовища, реставрацію та
реабілітацію об'єктів культурної
спадщини, створення інженерної та
транспортної інфраструктури.

Згідно статті 5 вказаного Закону
при здійсненні містобудівної
діяльності повинні бути забезпечені,
зокрема, розробка містобудівної
документації, проектів конкретних
об'єктів згідно з вихідними даними на
проектування, з дотриманням державних
стандартів, норм і правил; розміщення і
будівництво об'єктів відповідно до
затверджених у встановленому порядку
містобудівної документації та
проектів цих об'єктів.

Відповідно до ст. 10 Закону України
«Про архітектурну діяльність» для
забезпечення під час забудови
територій, розміщення і будівництва
об'єктів архітектури, додержання
суб'єктами архітектурної діяльності
затвердженої містобудівної та іншої
проектної документації, вимог вихідних
даних, а також з метою захисту державою
прав споживачів будівельної продукції
здійснюється в установленому
законодавством порядку державний
архітектурно-будівельний контроль та
нагляд. Державний
архітектурно-будівельний контроль та
нагляд здійснює центральний орган
виконавчої влади, що реалізує державну
політику з питань державного
архітектурно-будівельного контролю.

Згідно ст. 41 Закону України «Про
регулювання містобудівної діяльності»
державний архітектурно-будівельний
контроль здійснюється інспекціями
державного архітектурно-будівельного
контролю в порядку, встановленому
Кабінетом Міністрів України.

Порядок здійснення державного
архітектурно-будівельного контролю
затверджений постановою Кабінету
Міністрів України від 23.05.2011 № 553 (далі -
Порядок).

Так, згідно положень даного порядку,
державний архітектурно-будівельний
контроль здійснюється
Держархбудінспекцією та її
територіальними органами (далі -
інспекції).

Державний архітектурно-будівельний
контроль здійснюється за дотриманням:
1) вимог законодавства у сфері
містобудівної діяльності, проектної
документації, будівельних норм,
державних стандартів і правил,
технічних умов, інших нормативних
документів під час виконання
підготовчих і будівельних робіт,
архітектурних, інженерно-технічних і
конструктивних рішень, застосування
будівельної продукції; 2) порядку
здійснення авторського і технічного
нагляду, ведення загального та (або)
спеціальних журналів обліку виконання
робіт (далі - загальні та (або)
спеціальні журнали), виконавчої
документації, складення актів на
виконані будівельно-монтажні та
пусконалагоджувальні роботи; 3) інших
вимог, установлених законодавством,
будівельними нормами, правилами та
проектною документацією, щодо
створення об'єкта будівництва (абз. 2 п.1,
п.2 Порядку).

Відповідно до п. 5 Порядку, державний
архітектурно-будівельний контроль
здійснюється за територіальним
принципом (у межах областей) у порядку
проведення планових та позапланових
перевірок.

Згідно приписів п. 7 Порядку,
позаплановою перевіркою вважається
перевірка, яка не передбачена планом
роботи інспекції. Цим же пунктом
передбачено підстави її проведення,
однією з яких зокрема є звернення
фізичних чи юридичних осіб про
порушення суб'єктом містобудування
вимог містобудівного законодавства.

Також даним пунктом встановлено, що
строк проведення позапланової
перевірки не може перевищувати п'яти
робочих днів, а у разі потреби може бути
одноразово продовжений за письмовим
рішенням керівника відповідної
інспекції чи його заступника не більше
ніж на два робочих дні. Під час
проведення позапланової перевірки
посадова особа інспекції зобов'язана
пред'явити службове посвідчення та
направлення для проведення
позапланової перевірки.

Згідно п. 16 порядку, за результатами
державного архітектурно-будівельного
контролю посадовою особою інспекції
складається акт перевірки відповідно
до вимог, установлених цим Порядком.

Пунктом 17 Порядку передбачено, що у
разі виявлення порушень вимог
законодавства у сфері містобудівної
діяльності, крім акта перевірки,
складається протокол разом з приписом
усунення порушення вимог
законодавства у сфері містобудівної
діяльності, будівельних норм,
державних стандартів і правил або
приписом про зупинення підготовчих та
будівельних робіт, які виконуються без
повідомлення, реєстрації декларації
про початок їх виконання або дозволу на
виконання будівельних робіт (далі -
припис).

Припис складається у двох примірниках.
Один примірник припису залишається в
інспекції, а інший надається суб'єкту
містобудування, щодо якого
здійснюється державний
архітектурно-будівельний контроль.
Припис підписується посадовою особою
інспекції, яка провела перевірку.
Протокол протягом трьох днів після
його складення та всі матеріали
перевірки подаються керівникові
відповідної інспекції або його
заступникові для винесення постанови
про накладення штрафу, передбаченої
законодавством України (п.17,п.19,п.20
Порядку).

Відповідно до п.21 Порядку, якщо суб'єкт
містобудування, щодо якого
здійснюється державний
архітектурно-будівельний контроль, не
погоджується з актом перевірки, він
підписує його із зауваженнями, які є
невід'ємною частиною такого акта. У
разі відмови суб'єкта містобудування,
щодо якого здійснюється державний
архітектурно-будівельний контроль,
підписати акт перевірки та припису,
посадова особа інспекції робить у акті
відповідний запис. У разі відмови
суб'єкта містобудування, щодо якого
здійснюється державний
архітектурно-будівельний контроль, від
отримання акта та припису, вони
надсилаються йому рекомендованим
листом з повідомленням.

Постанова про накладення штрафу
складається у трьох примірниках.
Перший примірник постанови у триденний
строк після її прийняття вручається
під розписку суб'єкту містобудування
(керівнику або уповноваженому
представнику суб'єкта містобудування)
або надсилається рекомендованим
листом з повідомленням, про що робиться
запис у справі. Два примірники
залишаються в інспекції, яка наклала
штраф (п.22 Порядку).

Відповідно до п.п 3, 8 ч. 4 Положення про
Державну архітектурно-будівельну
інспекцію України, затвердженого
постановою КМ України від 08.04.2011 № 439/2011,
Державна архітектурно-будівельна
інспекція України відповідно до
покладених на неї обов'язків, в тому
числі, приймає в експлуатацію
закінчені будівництвом об'єкти та
здійснює в межах своїх повноважень
державний контроль за дотриманням
юридичними і фізичними особами
державних будівельних норм, стандартів
і правил під час виконання підготовчих
і будівельних робіт.

Колегія суддів звертає увагу, що
процесуальний порядок прийняття в
експлуатацію закінчених будівництвом
об'єктів врегульовано Законом України
«Про регулювання містобудівної
діяльності» та постановою Кабінету
Міністрів України № 461 від 13.04.2011 «Про
питання прийняття в експлуатацію
закінчених будівництвом об'єктів».

Як встановлено судом першої
інстанції і з цим погоджується колегія
суддів, підставою для прийняття
оскаржуваної постанови є встановлені
під час проведення перевірки порушення
ст. 39 Закону України «Про регулювання
містобудівної діяльності», що полягали
в експлуатації нежитлової будівлі на
вул. Солом'янська, 23-А у Солом'янському
районі міста Києва в якій виконано
будівельні роботи з реконструкції
будівлі, а саме: - виконано добудову
приміщень про, що зазначено в справі
технічної інвентаризації виконаної
31.01.2006 Київським бюро технічної
інвентаризації та реєстрації права
власності на об'єкти нерухомого майна,
а саме: прибудовано металеву пожежну
сходову клітку зі сторони будинку за
адресою вул. Волгоградська, 41/25 та на
першому, другому та третьому поверхах
зі сторони будинку за адресою вул.
Волгоградська, 41/25 влаштовано дверний
отвір, без прийняття в експлуатацію у
встановленому чинним законодавством
порядку.

Факт здійснення реконструкції, а
саме, прибудови металевої пожежної
сходової клітини зі сторони будинку за
адресою вул. Волгоградська, 41/25 та
влаштування на першому, другому та
третьому поверхах зі сторони будинку
за адресою вул. Волгоградська, 41/25
дверних отворів, та експлуатації
позивачем зазначеного приміщення
підтверджується наявними та
матеріалах справи фотографіями, які є
додатками до акта від 09.09.2013 та копіює
справи технічної інвентаризації
виконаної 31.01.2006 Київським бюро
технічної інвентаризації та
реєстрації права власності на об'єкти
нерухомого майна.

Так, згідно з ст. 39 Закону України «Про
регулювання містобудівної діяльності»
прийняття в експлуатацію закінчених
будівництвом об'єктів, що належать до I -
III категорій складності, та об'єктів,
будівництво яких відбувалось на
підставі будівельного паспорта,
здійснюється шляхом реєстрації
органом державного
архітектурно-будівельного контролю на
безоплатній основі поданої замовником
декларації про готовність об'єкта до
експлуатації.

Відповідно до ч. 8 ст. 39 Закону
України "Про регулювання містобудівної
діяльності" експлуатація закінчених
будівництвом об'єктів, не прийнятих
(якщо таке прийняття передбачено
законодавством) в експлуатацію,
забороняється.

Датою прийняття в експлуатацію
закінченого будівництвом об'єкта є
дата реєстрації декларації про
готовність об'єкта до експлуатації або
видачі сертифіката (ч.5 ст. 39 Закону).

Згідно з абзацом 4 пункту 6 частини
другої статті 2 Закону України "Про
відповідальність за правопорушення у
сфері містобудівної діяльності"
суб'єкти містобудування, які є
замовниками будівництва об'єктів (у
разі провадження містобудівної
діяльності), або ті, що виконують
функції замовника і підрядника
одночасно, несуть відповідальність у
вигляді штрафу за такі правопорушення,
зокрема, за експлуатація або
використання об'єктів будівництва, не
прийнятих в експлуатацію, а також
наведення недостовірних даних у
декларації про готовність об'єкта до
експлуатації чи акті готовності
об'єкта до експлуатації об'єктів III
категорії складності - у розмірі
дев'яноста мінімальних заробітних
плат.

Отже, за експлуатація закінчених
будівництвом об'єктів III категорії
складності, не прийнятих в
експлуатацію, передбачено
відповідальність у вигляді штрафу у
розмірі дев'яноста мінімальних
заробітних плат.

При цьому, прийняття в
експлуатацію закінченого будівництвом
об'єкта у сфері телекомунікацій мало
здійснюватися відповідно до Порядку
прийняття в експлуатацію закінчених
будівництвом об'єктів, затвердженому
постановою Кабінету Міністрів України
від 08.10.08 р. №923 згідно якого -

прийняття в експлуатацію
закінчених будівництвом об'єктів
здійснюється комісією і полягає у
підтвердженні нею готовності до
експлуатації об'єктів нового
будівництва, реконструкції,
реставрації, капітального ремонту,
комунікацій та споруд інженерної і
транспортної інфраструктури, їх
інженерно-технічного оснащення та
забезпечення, пускових комплексів,
черг будівництва відповідно до
погодженої та затвердженої в
установленому порядку проектної
документації (п. 2);

приймальна комісія утворюється
інспекцією державного
архітектурно-будівельного контролю,
яка видала дозвіл на виконання
будівельних робіт на підставі
письмової заяви замовника об'єкта
будівництва, форма якої затверджується
в установленому порядку
Мінрегіонбудом (п. 3);

до складу приймальної комісії
включаються представники замовника,
генерального проектувальника,
страхової компанії (один з яких є
головою приймальної комісії),
генерального підрядника, інспекції
державного архітектурно-будівельного
контролю, відповідного комітету
доступності (за згодою), а також
представники органу виконавчої влади
чи органу місцевого самоврядування та
експлуатаційних організацій за їх
згодою (п. 5).

Згідно наданого позивачем акту
комісії з прийняття в експлуатацію
закінченого будівництвом об'єкта від
31.12.1997 року слідує, що процедура
приймання в експлуатацію не відповідає
вимогам Порядку прийняття в
експлуатацію закінчених будівництвом
об'єктів, зокрема, у складі приймальної
комісії відсутній представник
інспекції державного
архітектурно-будівельного контролю.

Порушення процедури прийняття
об'єкта будівництва в експлуатацію
свідчить про експлуатацію вказаного
об'єкта без прийняття його в
експлуатацію, що є порушенням ч. 8 ст. 39
Закону України "Про регулювання
містобудівної діяльності".

Крім того, позивач не надав
доказів, які б свідчили про подання
позивачем до Інспекції для реєстрації
декларації про готовність об'єкта до
експлуатації або ж доказів її
реєстрації.

Наявність акта державної
приймальної комісії, який надав
позивач як доказ про законність
експлуатації об'єкта будівництва, не є
доказом прийняття в експлуатацію
незакінченого будівництва об'єкта,
оскільки чинним законодавством
України чітко визначено, що датою
прийняття в експлуатацію об'єкта є дата
реєстрації декларації або видачі
сертифікату.

Доводи апелянта про те, що
оскільки Закон України "Про
регулювання містобудівної діяльності"
набрав чинності лише з 12.03.2011 у той час,
як про добудову приміщень зазначено в
паспорті технічної інвентаризації
виконаної 31.10.2006, тобто до набрання
чинності зазначеним Законом, а також на
те, що відповідачем було пропущено
строки для застосування штрафних
санкцій є безпідставними, оскільки
правопорушення за яке притягнуто
позивача до відповідальності
(експлуатація або використання
об'єктів будівництва, не прийнятих в
експлуатацію об'єктів) є триваючим, а
тому строк притягнення за його
вчинення відраховується з моменту
виявлення факту вчинення такого
правопорушення.

Враховуючи вищезазначене,
колегія суддів приходить до висновку,
що Інспекція державного
архітектурно-будівельного контролю у
м. Києві під час проведення перевірки
та складання оскаржуваного припису та
постанови про накладення штрафу за
правопорушення у сфері містобудівної
діяльності діяла з дотриманням норм
чинного законодавства, а тому позовні
вимоги ПАТ «Укрсоцбанк» задоволенню не
підлягають, що вірно встановлено судом
першої інстанції.

Відповідно до ч.ч. 1, 2 ст. 71 КАС
України кожна сторона повинна довести
ті обставини, на яких ґрунтуються її
вимоги та заперечення, крім випадків,
встановлених статтею 72 цього Кодексу. В
адміністративних справах про
протиправність рішень, дій чи
бездіяльності суб'єкта владних
повноважень обов'язок щодо доказування
правомірності свого рішення, дії чи
бездіяльності покладається на
відповідача, якщо він заперечує проти
адміністративного позову.

Апелянт не надав до суду належних
доказів, що підтверджували б факт
незаконності рішення суду першої
інстанції, в той час як відповідач, що є
суб'єктом владних повноважень - довів
правомірність своїх дій.

Згідно з ст. ст. 198, 200 КАС України,
суд апеляційної інстанції залишає
скаргу без задоволення, а постанову
суду без змін, якщо визнає, що суд
першої інстанції правильно встановив
обставини справи та ухвалив судове
рішення з додержанням норм
матеріального і процесуального права.

За таких обставин, апеляційну скаргу
слід залишити без задоволення, а
постанову суду першої інстанції - без
змін.

Керуючись ст.ст. 160, 195, 196, 198, 202, 205, 206, 212,
254 КАС України, колегія суддів

У Х В А Л И Л А:

Апеляційну скаргу публічного
акціонерного товариства "Укрсоцбанк"
залишити без задоволення, а постанову
Окружного адміністративного суду м.
Києва від 11 грудня 2013 року - без змін.

Ухвала набирає законної сили з
моменту проголошення, але може бути
оскаржена до Вищого адміністративного
суду України в порядок і строки,
визначені ст. 212 КАС України.

Головуючий суддя:

О.М. Оксененко

Судді:
Г.М. Бистрик

О.В. Карпушова

Ухвалу в повному тексті
виготовлено 10.06.2014 року.

.

Головуючий суддя
Оксененко О.М.

Судді:
Бистрик Г.М.

Карпушова О.В.