Справа № 826/5265/14
Суддя: Келеберда В.І.
Дата ухвалення: 2014-06-12 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

826/5265/14

П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

м. Київ

12 червня 2014 року № 826/5265/14

Окружний адміністративний суд міста Києва у складі головуючого судді Келеберди В.І. при секретарі судового засідання Віруцькій О.В. розглянувши у відкритому судовому засіданні адміністративну справу

за позовом

Товариства з обмеженою відповідальністю Фірма "Проектант"

до

Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю у Київській області

про

скасування постанови № 3-0512/5-7/10-69/0512/09/01 від 05.12.2013

ОБСТАВИНИ СПРАВИ:

Товариство з обмеженою відповідальністю «Фірма «Проектант» звернулось до суду з позовом до Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю у Київській області про скасування постанови про накладення штрафу від 05.12.2013 №3-0512/5-7/10-69/0512/09/01.

В обґрунтування позовних вимог позивач зазначає, що висновки викладені в акті перевірки дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил від 15.11.2013 щодо порушення позивачем ч. 2, 3 ДБН А 2.2-3.2012 «Склад та зміст проектної документації на будівництво» є безпідставними та спростовується наявними матеріалами, а відтак оскаржувана постанова підлягає скасуванню.

Відповідач – Інспекція державного архітектурно-будівельного контролю у Київській області – заперечував проти задоволення позовних вимог з підстав викладених у письмових запереченнях та зазначив, що оскаржувані припис та постанови законними та обґрунтованими, винесеними на підставі та на виконання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, за результатами перевірки позивача, просив суд відмовити позивачу у задоволенні позовних вимог.

Розглянувши подані сторонами документи і матеріали, заслухавши пояснення сторін, всебічно і повно з'ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, об'єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, Окружний адміністративний суд м. Києва,

ВСТАНОВИВ:

Інспекцією державного архітектурно-будівельного контролю у Київській області проведено планову перевірку дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норма, державних стандартів і правил ПП «Кристал Гласс» на об’єкті будівництва «Реконструкція незавершеного будівництва (ветеринарного комплексу) під офісно-складський комплекс за адресою: Київська область, м. Бровари, вул.. Базова, 1» за результатом якої складено акт від 15.11.2013 (далі – акт перевірки).

Як вбачається з акту перевірки відповідач вказує на порушення проектною організацією «Фірма «Проектант» розроблено проект реконструкції незавершеного будівництва (ветеринарного комплексу) під офісно-складський комплекс за адресою: Київська область, м. Бровари, вул.. Базова, 1 з порушенням вимог законодавства та вихідних даних для проектування та передано замовнику для виконання будівельних робіт , а саме без уточнення раніше виконаних інженерних вишукувань та інструментального обстеження об’єкту реконструкції. Разом з тим у п. 13 завдання на проектування від 04.02.2013 зазначено розміри в плані офісно-складської будівлі 30,00Х12,00 м, а згідно розробленого проекту розміри в плані зазначеної будівлі складають 30,00Х15,00 м. Зазначені дії порушують ч. 2, 3 ДБН А 2.2-3.2012 «Склад та зміст проектної документації на будівництво».

Також, відповідачем складено протокол про правопорушення у сфері містобудівної діяльності від 20.11.2013 №2-Л-З-2011/1.

За результатом розгляду матеріалів справи про правопорушення у сфері містобудівної діяльності відповідачем прийнято постанову про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності від 05.12.2013 №3-0512/5-7/1069/0512/09/01, якою позивача визнано винним у вчиненні правопорушення передбаченого ч. 1 ст. 2 Закону України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності» та накладено штраф у сумі 109 620 грн.

Оцінюючи подані сторонами докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на безпосередньому, всебічному, повному і об’єктивному розгляді всіх обставин справи в їх сукупності, суд дійшов висновку про необґрунтованість позовних вимог виходячи з наступного.

З матеріалів справи вбачається, що в п.13 завдання на проектування від 04.02.2013 р. зазначено розміри в плані офісно-складської будівлі 30,00x12,00 м, а згідно розробленого проекту розміри в плані зазначеної будівлі складають 30,00x15,00 м.

Суд зауважує, що позивачем визнано наявність вказаної помилку та зазначено, що в завданні на проектування була зроблена технічна описка в частині визначення розміру офісно-складської будівлі.

Відповідно до статті 29 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» основними складовими вихідних даних є: містобудівні умови та обмеження; технічні умови; завдання на проектування.

Як вбачається з матеріалів справи, ПП «Крісталл Гласс» згідно договору купівлі - продажу від 14.12.2011р. придбало у власність ветеринарний комплекс ( адміністративно-побутова будівля (готовністю 72 %) збудованої з черепашнику обкладеного цеглою та залізобетонну огорожу.

На вказаний об'єкт будівництва КП «КІРОВГЕОЛОГІЯ» в 2005 році виготовлено технічний звіт про результати інженерно-геологічних вишукувань.

В подальшому вишукувальною організацією ТОВ «Константа» визначило, що на даному об'єкті в зв'язку з реконструкцією необхідно здійснити уточнення лише інженерно-геодезичних вишукувань.

04.02.2013р. замовником будівництва ПП «Крістал Гласс» та проектантом ТОВ Фірма «Проектант» погоджено завдання на проектування реконструкції незавершеного будівництва (ветеринарного) комплексу під офісно складський комплекс.

Приписами п.п.4.2 п.4 ДБН А.2.2.-3-2012 «Склад та зміст проектної документації на будівництво» визначено, що при розробленні проектної документації для будівництва враховується чинна містобудівна документація та визначено, що при реконструкції або капітальному ремонті об'єктів не допускається розроблення проектної документації без уточнення раніше виконаних інженерних вишукувань та інструментального обстеження об'єктів.

Під інженерними вишукуваннями для будівництва слід розуміти комплексний виробничий процес, який забезпечує будівельне проектування вихідними даними про природні умови району або окремої ділянки передбачуваного будівництва, оскільки від якості їх виконання багато в чому залежить вартість будівництва, а також надійність і довговічність побудованих споруд. Головний напрям нашої діяльності - виробництво повного циклу інженерних вишукувань, який розділяється на геологічні, гідрологічні, геодезичні, при необхідності - екологічні.

Обстеження - процес отримання якісних та кількісних показників експлуатаційної придатності будівлі (споруди), його частин та конструкцій шляхом візуального огляду, інструментальних вимірів у натурі та лабораторних визначень. Таким чином, метою технічного обстеження будівель є визначення поточного технічного стану конструкцій будівлі або споруди, виявлення ступеня фізичного зносу, дефектів, з'ясування експлуатаційних якостей конструкцій; прогнозування їх поведінки в майбутньому.

За результатами обстеження складається технічний звіт, що містить результат обстеження (плани в розрізи будівлі з геологічними профілями, конструктивні особливості будівлі, фундаментів, їх геометрія.

Так, позивачем до матеріалів справи додано копію технічного звіту про стан будівельних конструкцій незавершеного будівництва будівлі ветеринарного комплексу, датованого 2011 роком.

Проте, з матеріалів справи вбачається, що вказаний технічний звіт не був наданий під час проведення перевірки інспектору та був відсутній на об'єкті будівництва, отже відповідно до обставин, що склалися, на час виникнення спірних правовідносин суд вважає, обґрунтованим висновок відповідача про ч. 2, 3 ДБН А 2.2-3.2012 «Склад та зміст проектної документації на будівництво».

Частиною 2 статті 19 Конституції України встановлено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов’язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Згідно ст.10 Закону України "Про архітектурну діяльність", для забезпечення під час забудови територій, розміщення і будівництва об’єктів архітектури додержання суб’єктами архітектурної діяльності затвердженої містобудівної та іншої проектної документації, вимог вихідних даних, а також з метою захисту державою прав споживачів будівельної продукції здійснюється в установленому законодавством порядку державний архітектурно-будівельний контроль та нагляд.

Державний архітектурно-будівельний контроль та нагляд здійснює центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю (далі – орган державного архітектурно-будівельного контролю).

Відповідно до п.6 ч.1 ст.7 Закону України “Про регулювання містобудівної діяльності” визначено, що управління у сфері містобудівної діяльності здійснюється шляхом контролю за дотриманням законодавства у сфері містобудівної діяльності, вимог будівельних норм, державних стандартів і правил, положень містобудівної документації всіх рівнів, вихідних даних для проектування об’єктів містобудування (далі – вихідні дані), проектної документації.

Згідно ч.1,2 ст.41 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" державний архітектурно-будівельний контроль - сукупність заходів, спрямованих на дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил.

Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

Посадові особи органів державного архітектурно-будівельного контролю під час перевірки мають право, зокрема, складати протоколи про вчинення правопорушень, акти перевірок та накладати штрафи відповідно до закону; видавати обов’язкові для виконання приписи щодо: а) усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил; б) зупинення підготовчих та будівельних робіт, які не відповідають вимогам законодавства, зокрема будівельних норм, містобудівним умовам та обмеженням, затвердженому проекту або будівельному паспорту забудови земельної ділянки, виконуються без повідомлення, реєстрації декларації про початок їх виконання або дозволу на виконання будівельних робіт; забороняти за вмотивованим письмовим рішенням керівника органу державного архітектурно-будівельного контролю чи його заступника експлуатацію закінчених будівництвом об’єктів, не прийнятих в експлуатацію (ч.4 ст.41 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності").

Документом, який визначає процедуру здійснення заходів, спрямованих на дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил та ліцензійних умов провадження господарської діяльності, пов’язаної з будівництвом об’єкта архітектури, який за складністю архітектурно-будівельного рішення та (або) інженерного обладнання належить до IV і V категорії складності є Порядок здійснення державного архітектурно-будівельного контролю (далі - Порядок), затверджений Постановою Кабінету Міністрів України від 23.05.2011 р. № 553.

Відповідно до п. 2 Порядку, державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється за дотриманням, зокрема, вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, проектної документації, будівельних норм, державних стандартів і правил, технічних умов, інших нормативних документів під час виконання підготовчих і будівельних робіт, архітектурних, інженерно-технічних і конструктивних рішень, застосування будівельної продукції.

Згідно п.5 Порядку, державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється за територіальним принципом (у межах областей) у порядку проведення планових та позапланових перевірок.

Як зазначено вище, відповідачем проведено планову перевірку на об’єкті будівництва «Реконструкція незавершеного будівництва (ветеринарного комплексу) під офісно-складський комплекс за адресою: Київська область, м. Бровари, вул. Базова, 1».

За результатами державного архітектурно-будівельного контролю посадовою особою інспекції складається акт перевірки відповідно до вимог, установлених Порядком (п.16 Порядку).

Відповідно до п. 9 Порядку державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у присутності суб'єктів містобудування або їх представників, які будують або збудували об'єкт будівництва.

З акту перевірки вбачається, що під час перевірки був присутній виконавчий директор ПП «Крістал Гласс» (замовник будівництва).

Пунктом 18 Порядку визначено, що акт перевірки складається у двох примірниках. Один примірник надається суб'єкту містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, а другий залишається в інспекції. Акт перевірки підписується посадовою особою інспекції, яка провела перевірку та суб'єктом містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль.

Відповідно до п. 20 Порядку протокол протягом трьох днів після його складення та всі матеріали перевірки подаються керівникові відповідної інспекції або його заступникові для винесення постанови про накладення штрафу, передбаченої законодавством України.

Згідно із п. 21 Порядку якщо суб'єкт містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, не погоджується з актом перевірки, він підписує його із зауваженнями, які є невід'ємною частиною такого акта. У разі відмови суб'єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, підписати акт перевірки та припису, посадова особа інспекції робить у акті відповідний запис. У разі відмови суб'єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, від отримання акта та припису, вони надсилаються йому рекомендованим листом з повідомленням.

З матеріалів справи вбачається, що матеріали перевірки та прийнята на їх підставі постанова були направлені позивачу поштовим повідомленням.

Відповідно до п. 22 Порядку постанова про накладення штрафу складається у трьох примірниках. Перший примірник постанови у триденний строк після її прийняття вручається під розписку суб'єкту містобудування (керівнику або уповноваженому представнику суб'єкта містобудування) або надсилається рекомендованим листом з повідомленням, про що робиться запис у справі. Два примірники залишаються в інспекції, яка наклала штраф.

Як зазначено вище, відповідачем складено протокол про правопорушення у сфері містобудівної діяльності від 20.11.2013 та за результатом розгляду матеріалів про справи про правопорушення у сфері містобудівної діяльності прийнято оскаржувану постанову.

Відповідно до ст.1 Закону України "Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності" правопорушеннями у сфері містобудівної діяльності є протиправні діяння (дії чи бездіяльність) суб’єктів містобудування - юридичних осіб та фізичних осіб - підприємців, що призвели до невиконання або неналежного виконання вимог, установлених законодавством, будівельними нормами, державними стандартами і правилами.

Вчинення суб’єктами містобудування правопорушень у сфері містобудівної діяльності тягне за собою відповідальність, передбачену цим та іншими законами України.

Згідно з ч. 1 ст. 2 Закону України "Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності" суб'єкти містобудування, які здійснюють проектування об'єктів, експертизу проектів будівництва, несуть відповідальність у вигляді штрафу за передачу замовнику проектної документації для виконання будівельних робіт на об'єкті будівництва, розробленої з порушенням вимог законодавства, містобудівної документації, вихідних даних для проектування об'єктів містобудування, будівельних норм, державних стандартів і правил, у тому числі за нестворення безперешкодного життєвого середовища для осіб з обмеженими фізичними можливостями та інших маломобільних груп населення, незабезпечення приладами обліку води і теплової енергії, а також за заниження категорії складності об'єкта будівництва: проектна організація - у розмірі дев'яноста мінімальних заробітних плат.

Статтею 3 зазначеного закону визначено, що справи про правопорушення, передбачені цим Законом, розглядаються центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю.

Накладати штраф від імені центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю мають право його та уповноважені ним посадові особи центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю.

Процедуру накладення штрафів за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, що передбачені Законом України "Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності" визначає Порядок накладення штрафів за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, затверджений Постановою Кабінету Міністрів України від 06.04.1995 р. № 244.

Відповідно до п.2,4 зазначеного Порядку справи про правопорушення у сфері містобудівної діяльності розглядаються Держархбудінспекцією та її територіальними органами.

Підставою для розгляду справи про правопорушення у сфері містобудівної діяльності є відповідний протокол, складений посадовою особою інспекції за результатами перевірки. Разом з протоколом складається припис.

Згідно п.6,7 Порядку, питання про накладення штрафу розглядається в 15-денний строк з дня одержання протоколу про правопорушення. У разі потреби справа може розглядатися за участю представників суб’єкта містобудування, експертів, інших причетних до неї осіб.

Рішення про накладення штрафу оформлюється постановою про накладення на суб’єкта містобудування штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, що є виконавчим документом і підлягає виконанню в установленому законом порядку. У постанові зазначається розмір штрафу.

Аналіз викладених законодавчих норм та обставин справи, свідчить про те, що відповідач, при прийнятті оскаржуваної постанови, діяв на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією України та Законами України.

Згідно з ч.3 ст.2 Кодексу адміністративного судочинства України, у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб’єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони, зокрема, на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України; з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); безсторонньо (неупереджено); добросовісно; розсудливо; з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи несправедливій дискримінації; пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Відповідно до ч.1 ст.9 Кодексу адміністративного судочинства України суд при вирішенні справи керується принципом законності, відповідно до якого вирішує справи відповідно до Конституції України та законів України, а також міжнародних договорів, згода на обов’язковість яких надана Верховною Радою України. Суд застосовує інші нормативно-правові акти, прийняті відповідним органом на підставі, у межах повноважень та у спосіб, передбачені Конституцією та законами України.

Згідно ч.1, 2 ст.71 Кодексу адміністративного судочинства України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 72 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб’єкта владних повноважень обов’язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача, якщо він заперечує проти адміністративного позову.

Відповідачем, як суб’єктом владних повноважень, доведена правомірність та обґрунтованість прийнятих ним оскаржуваних припису та постанови з урахуванням вимог встановлених ч.2 ст.19 Конституції України та ч.3 ст.2 Кодексу адміністративного судочинства України.

За таких обставин, Окружний адміністративний суд міста Києва за правилами, встановленими ст.86 Кодексу адміністративного судочинства України, перевіривши наявні у справі докази, вважає заявлені позовні вимоги необґрунтованими та такими, що не підлягають задоволенню.

На підставі викладеного та керуючись ст. ст. 69-71, 94, 160-165, 167, 254 Кодексу адміністративного судочинства України, Окружний адміністративний суд міста Києва, -

ПОСТАНОВИВ:

Відмовити в задоволенні позовних вимог.

Постанова набирає законної сили в порядку передбаченому ст.254 Кодексу адміністративного судочинства України та може бути оскаржена в апеляційному порядку повністю або частково за правилами, встановленими ст.ст.185-187 Кодексу адміністративного судочинства України, шляхом подання через суд першої інстанції апеляційної скарги.

Суддя В.І. Келеберда

Повний текст постанови виготовлено 17.06.2014