Справа № 2а-11007/12/2670
Суддя: Бистрик Г.М.
Дата ухвалення: 2014-05-29 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ
АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД Справа: №
Головуючий у 1-й інстанції: Арсірій Р.О.
Суддя-доповідач: Бистрик
У Х В А Л А

Іменем України

29 травня 2014 року
м. Київ

Колегія суддів Київського
апеляційного адміністративного суду у
складі:

головуючого судді: Бистрик Г.М.,

суддів: Карпушової О.В., Кобаль М.І.

при секретарі: Колотушко Г.О.,

розглянувши у відкритому судовому
засіданні апеляційну скаргу позивача
Інспекції державного
архітектурно-будівельного контролю у
місті Києві на Постанову Окружного
адміністративного суду м. Києва від 12
жовтня 2012 року у справі за
адміністративним позовом Інспекції
державного архітектурно-будівельного
контролю у місті Києві до ОСОБА_3 про
зобов'язання вчинити певні дії, -

В С Т А Н О В И Л А :

У серпні 2012 року позивач Інспекція
державного архітектурно-будівельного
контролю у місті Києві звернулися в суд
з адміністративним позовом до ОСОБА_3
про зобов'язання відповідача знести
самовільно збудовану нежитлову
будівлю з гаражним боксом на першому
поверсі за адресою: АДРЕСА_1 за власний
рахунок.

Постановою Окружного
адміністративного суду м. Києва від 12
жовтня 2012 року в задоволені вимоги
позивача відмовлено.

Не погоджуючись з вищезазначеним
судовим рішенням, позивач подав
апеляційну скаргу, в якій просить
скасувати постанову суду першої
інстанції як таку, що постановлена з
порушенням норм матеріального права,
та ухвалити нове рішення про
задоволення вимог позивача.

Сторони в судове засідання не
з'явились, хоча про дату, час та місце
розгляду справи були повідомлені
належним чином, що згідно з ч. 4 ст. 196 КАС
України не перешкоджає судовому
розгляду справи, в зв'язку з чим
фіксування судового засідання за
допомогою звукозаписувального
технічного засобу не здійснюється
відповідно до ч. 1 ст. 41 КАС України.

Заслухавши в судовому засіданні
суддю-доповідача, перевіривши
матеріали справи та доводи апеляційної
скарги, колегія суддів вважає, що
апеляційна скарга підлягає залишенню
без задоволення, а постанова суду - без
змін.

Відповідно до ч. 1 ст. 195 КАС України суд
апеляційної інстанції переглядає
судові рішення першої інстанції в
межах апеляційної скарги.

Згідно зі ст.ст. 198 ч. 1 п. 1, 200 КАС України,
суд апеляційної інстанції залишає
апеляційну скаргу без задоволення, а
постанову суду - без змін, якщо визнає,
що суд першої інстанції правильно
встановив обставини справи та ухвалив
судове рішення з додержанням норм
матеріального і процесуального права.

Суд першої інстанції всебічно, повно та
об'єктивно розглянув справу, правильно
встановив обставини, наданим доказам
дав правильну правову оцінку і прийшов
до обґрунтованого висновку про відмову
в задоволені вимог позивача.

З матеріалів справи вбачається, та
встановлено судом першої інстанції, що
Позивачем на підставі доручення
Державної архітектурно-будівельної
інспекції України від 25.07.2011 № 40-17/26-1389,
була проведена позапланова перевірка
відповідача з питань дотримання вимог
законодавства у сфері містобудівної
діяльної, державних будівельних норм,
стандартів і правил під час виконання
підготовчих і/або будівельних робіт,
експлуатацію нежитлової будівлі
«Благодійна юридична контора Ґудзя
Нотаріус», що знаходиться за адресою:
АДРЕСА_1.

За результатами перевірки встановлено,
що будівельні роботи не виконуються
будівельники, будівельна техніка
відсутні. В той же час, на земельній
ділянці розташована нежитлова будівля
"Благодійна юридична контора Ґудзя
Нотаріус", яка збудована без
затвердженої проектної документами та
документів, що надають право на
виконання будівельних робіт, чим
порушено ст.34 Закону України "Про
регулювання містобудівної діяльності",
про що складено акт від 04.08.2011 р.

На підставі зазначеного акта позивачем
стосовно відповідача було винесено
припис від 04.08.2011 р. з вимогою знести
самовільно збудоване нежитлове
приміщення "Благодійна юридична
контора Ґудзя Нотаріус" за адресою:
АДРЕСА_1.

03.10.2011 р. позивачем була проведена
повторна позапланова перевірка
відповідача з питань дотримання вимог
законодавства у сфері містобудівної
діяльної, державних будівельних норм,
стандартів і правил під час виконання
підготовчих і/або будівельних робіт,
експлуатацію нежитлової будівлі
"Благодійна юридична контора Ґудзя
Нотаріус", що знаходиться за адресою:
АДРЕСА_1.

За результатами перевірки встановлено,
що будівельні роботи не виконуються
будівельники, будівельна техніка
відсутні. В той же час, умови припису
позивача від 04.08.2011 відповідачем не
виконуються а саме: не надано довідку
виконаних будівельних робіт та не
представлено план графік усунення
порушення, про що складено акт від
03.10.2011 р.

На підставі зазначеного акта позивачем
стосовно відповідача було винесено
припис від 03.10.2011 р. з вимогою виконати
вимоги припису виданого Інспекцією
04.08.2011 відповідно до діючого
законодавства.

Вирішуючи спір по суті, колегія суддів
зважає на наступне.

Як вбачається з матеріалів справи та
встановлено судом першої інстанції,
позивач подав до Інспекції державного
архітектурно-будівельного контролю у
м. Києві Декларацію про початок
виконання будівельних робіт
«Реконструкція гаражного боксу НОМЕР_1
під офісну будівлю по АДРЕСА_1», яка
була зареєстрована Інспекцією
державного архітектурно-будівельного
контролю у м. Києві 26.01.2012 p. №КВ2.

16.02.2012 p. Інспекцією державного
архітектурно-будівельного контролю у
м. Києві було зареєстровано за №КВ 4 Декларацію про готовність об'єкта
експлуатації «Реконструкція гаражного
боксу НОМЕР_1 під офісну будівлю по
АДРЕСА_1», що була подана позивачем.

30.05.2012 p. Інспекцією державного
архітектурно-будівельного контролю у
м. Києві було винесено наказ №12-д «Про
скасування реєстрації декларації»,
якою було скасовано реєстрацію
Декларації про початок виконання
будівельних робіт та реєстрацію
Декларації про готовність об'єкта до
експлуатації.

Позивач отримав лист-дозвіл на
виконання проектно-вишукувальних
робіт на реконструкцію гаража від
офісну будівлю на АДРЕСА_1, а також у
нього наявні технічні умови щодо
реконструкції гаража від офісну
будівлю та Звіт про проведення
технічного обстеження на
відповідність гаражного боксу
державним стандартам, будівельним
нормам та правилам, можливості та умов
введення в експлуатацію.

Також судом першої інстанції
встановлено, що Інспекцією державного
архітектурно-будівельного контролю у
м. Києві не було доведено віднесення
вказаної будівлі до IV і V категорій
складності та не було спростовано, що
гаражний бокс належить до ІІ категорії
складності, тому його реконструкція
мала проводитись після реєстрації
декларації про початок виконання
будівельних робіт, що фактично було
здійснено позивачем.

Відповідно до ст.10 Закону №687-ХІV для
забезпечення під час забудови
територій, розміщення і будівництва
об'єктів архітектури додержання
суб'єктами архітектурної діяльності
затвердженої містобудівної та іншої
проектної документації, вимог вихідних
даних, а також з метою захисту державою
прав споживачів будівельної продукції
здійснюється в установленому
законодавством порядку державний
архітектурно-будівельний контроль та
нагляд.

Державний архітектурно-будівельний
контроль та нагляд здійснює
центральний орган виконавчої влади з
питань будівництва, містобудування та
архітектури. Державний контроль та
нагляд у системі центрального органу
виконавчої влади з питань будівництва,
містобудування та архітектури
здійснює Державна
архітектурно-будівельна інспекція
України та її територіальні органи.

Згідно ст.9 Закону №687-ХІV будівництво
(нове будівництво, реконструкція,
реставрація, капітальний ремонт)
об'єкта архітектури здійснюється
відповідно до затвердженої проектної
документації, державних стандартів,
норм і правил у порядку, визначеному
Законом №3038-VI.

Відповідно до ч.9 ст.37 Закону №3038-VI
виконання будівельних робіт без
відповідного документа, який дає право
виконувати такі роботи, вважається
самочинним будівництвом і тягне за
собою відповідальність згідно з
законом.

Згідно ч.1 ст.25 Закону України "Про
основи містобудування" особи винні у:
виконанні будівельних робіт без
дозволу та затвердженого у
встановленому порядку проекту або з
відхиленням від нього; недотриманні
екологічних і санітарно-гігієнічних
вимог, встановлених законодавством при
проектуванні, розміщенні та
будівництві об'єктів несуть
відповідальність, передбачену чинним
законодавством.

Як вбачається із матеріалів справи, у
позивачем експлуатується будівля під
офісне приміщення «Благодійна
юридична контора Ґудзя Нотаріус»,
збудовано з затвердженої проектної
документації та документів, що дають
право на виконання будівельних робіт.

Колегія суддів звертає увагу, що
відповідно ст.38 Закону №3038-VI у разі
виявлення факту самочинного
будівництва об'єкта, перебудова якого з
метою усунення істотного відхилення
від проекту або усунення порушень
законних прав та інтересів інших осіб,
істотного порушення будівельних норм є
неможливою, посадова особа відповідної
інспекції державного
архітектурно-будівельного контролю
видає особі, яка здійснила (здійснює)
таке будівництво, припис про усунення
порушень вимог законодавства у сфері
містобудівної діяльності, державних
будівельних норм, стандартів і правил з
визначенням строку для добровільного
виконання припису.

У разі якщо особа в установлений строк
добровільно не виконала вимоги,
встановлені у приписі, орган
державного архітектурно-будівельного
контролю подає позов до суду про
знесення самочинно збудованого об'єкта
та компенсацію витрат, пов'язаних з
таким знесенням.

Відповідно до вимог ст. 376 ЦК України,
житловий будинок, будівля, споруда,
інше нерухоме майно вважаються
самочинним будівництвом, якщо вони
збудовані або будуються на земельній
ділянці, що не була відведена для цієї
мети, або без належного дозволу чи
належно затвердженого проекту, або з
істотними порушеннями будівельних
норм і правил.

Право власності на самочинно збудоване
нерухоме майно може бути за рішенням
суду визнане за особою, яка здійснила
самочинне будівництво на земельній
ділянці, що не була їй відведена для
цієї мети, за умови надання земельної
ділянки у встановленому порядку особі
під уже збудоване нерухоме майно.

У разі істотного відхилення від
проекту, що суперечить суспільним
інтересам або порушує права інших осіб,
істотного порушення будівельних норм і
правил суд за позовом відповідного
органу державної влади або органу
місцевого самоврядування може своїм
рішенням зобов'язати особу, яка
здійснила (здійснює) будівництво,
провести відповідну перебудову.

Якщо проведення такої перебудови є
неможливим або особа, яка здійснила
(здійснює) будівництво, відмовляється
від її проведення, таке нерухоме майно
за рішенням суду підлягає знесенню за
рахунок особи, яка здійснила (здійснює)
будівництво. Особа, яка здійснила
(здійснює) самочинне будівництво,
зобов'язана відшкодувати витрати,
пов'язані з приведенням земельної
ділянки до попереднього стану.

Відповідно до п.4 Постанови Пленуму
Вищого спеціалізованого суду України з
розгляду цивільних і кримінальних
справ від 30.03.2012 №6 "Про практику
застосування судами ст.376 ЦК України
(про правовий режим самочинного
будівництва)", при розгляді справ
зазначеної категорії судам слід мати
на увазі, що знесення самочинного
будівництва є крайньою мірою і можливе
лише тоді, коли використано усі
передбачені законодавством України
заходи щодо реагування та притягнення
винної особи до відповідальності.

Виходячи із системного аналізу
вищенаведених норм права, апеляційний
суд приходить до переконання, що до
повноважень ДАБК віднесено право
приймати припис про усунення порушень
вимог законодавства у сфері
містобудівної діяльності, державних
будівельних норм, стандартів і правил.
Вказане може бути здійснено шляхом
визначення особі, яка вчинила виявлене
інспекцією порушення, зокрема вимоги
про зупинення будівництва (в разі коли
таке не завершено), здійснення заходів
спрямованих на отримання чи внесення
змін до відповідних дозволу та проекту,
отримання правовстановлюючих
документів на земельну ділянку чи
вчинення інших дій які усунуть такі
порушення.

Однак, ДАБК не в праві приймати припис
про знесення самочинно збудованого
об'єкта, оскільки вказане віднесено до
виключної компетенції відповідного
суду.

Отже, законодавцем було запроваджено
виключно судовий механізм
застосування таких заходів як знесення
самочинного будівництва, метою чого
було недопущення зловживань у цій
сфері з боку органів державної влади, а
тому враховуючи наведене, суд
апеляційної інстанції вважає, що
звернення позивача до суду із вимогою
зобов'язати виконати припис про
знесення самочинно збудованого об'єкта
не може підлягати до задоволення,
оскільки ст.38 Закону №3038-VI передбачено,
що знесення самочинного будівництва
можливе лише за позовом про знесення
самочинно збудованого об'єкта та
компенсацію витрат, пов'язаних з таким
знесенням, чого не дотримано ДАБК у
розглядуваній справі.

Виходячи з вище зазначеного, колегія
суддів приходить до висновку, що суд
першої інстанції вірно застосував
норми матеріального права, правову
позицію з приводу яких аргументовано
виклав в мотивувальній частині
оскаржуваного відповідачем рішення.

Доводи апеляційної скарги не дають
підстав для висновку, що судом першої
інстанції при розгляді справи допущені
порушення норм матеріального чи
процесуального права.

Оскаржуване судове рішення ухвалено з
додержанням норм матеріального та
процесуального права.

Керуючись, ст.ст. 41, 158, 160, 167, 195, 196, 198, 199,
200, 205, 206, 212, 254, КАС України, колегія
суддів, -

У Х В А Л И Л А:

Апеляційну скаргу позивача Інспекції
державного архітектурно-будівельного
контролю у місті Києві - залишити без
задоволення.

Постанову Окружного адміністративного
суду м. Києва від 12 жовтня 2012 року -
залишити без змін.

Ухвала набирає законної сили з моменту
проголошення, та може бути оскаржена до
Вищого адміністративного суду України
в порядку та строки передбаченні ст. 212
КАС України.

Повний текст ухвали суду буде
виготовлено 05.06.2014 року.

Головуючий суддя
Г.М. Бистрик

Судді
О.В. Карпушова

М.І. Кобаль.

Головуючий суддя
Бистрик Г.М.

Судді:
Карпушова О.В.

Кобаль М.І.