Справа № 817/1219/14
Суддя: Сало А.Б.
Дата ухвалення: 2014-06-16 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Справа № 817/1219/14 м. Рівне Рівненський
окружний адміністративний суд в складі
головуючого судді Сало А.Б., за участю
секретаря судового засідання Школяр
О.І. та сторін і інших осіб, які беруть
участь у справі:
позивача: представник не з'явився,
відповідача: представник не з'явився,
розглянувши у відкритому судовому
засіданні адміністративну справу за
Фізичної особи - підприємця ОСОБА_1
доКузнецовської об"єднаної податкової
інспекції Рівненської області
про визнання дій протиправними щодо
нарахування заборгованості, недоїмки
зі сплати єдиного внеску за четвертий
квартал 2013 року з 10.11.2013 та скасування
вимоги про сплату недоїмки №Ф-9 від
Фізична особа - підприємець ОСОБА_1
звернулася до суду з позовом до
Володимирецького відділення
Кузнецовської об"єднаної податкової
інспекції Рівненської області про
визнання дій протиправними щодо
нарахування заборгованості, недоїмки
зі сплати єдиного внеску за четвертий
квартал 2013 року з 10.11.2013 та скасування
вимоги про сплату недоїмки №Ф-9 від
Враховуючи неявку в судове засідання
всіх осіб, які беруть участь у справі, у
відповідності до вимог ч.1 ст. 41 КАС
України повне фіксування судового
засідання за допомогою
звукозаписувального технічного засобу
судом не здійснювалося.
Керуючись ст.55 КАС України та
враховуючи заперечення відповідача
від 02.06.2014 року, суд допустив заміну
первинного відповідача -
Володимирецьке відділення
Кузнецовської об"єднаної податкової
інспекції Рівненської області його
правонаступником - Кузнецовською
об"єднаною податковою інспекцією
Рівненської області.
Позовну заяву Фізичної особи -
підприємця ОСОБА_1 до Кузнецовської
об"єднаної податкової інспекції
Рівненської області про визнання дій
протиправними щодо нарахування
заборгованості, недоїмки зі сплати
єдиного внеску за четвертий квартал 2013
року з 10.11.2013 та скасування вимоги про
сплату недоїмки №Ф-9 від 12.02.2014 року
слід залишити без розгляду з огляду на
Ухвалою суду від 21.05.2014 року закінчено
підготовче провадження в даній справі
та призначено справу до розгляду на
В судове засідання 02 червня 2014 року ні
позивач, ні його представник не прибув.
Про дату, час та місце судового
розгляду справи позивач був
повідомлений належним чином, що
підтверджується рекомендованим
повідомленням про вручення поштового
відправлення (а.с.32). Розгляд даної
справи було відкладено до 16.06.2014 року.
В судове засідання 16 червня 2014 року
позивач (його представник) повторно не
прибув. Про дату, час і місце судового
розгляду справи повідомлений належним
чином, про що свідчить рекомендоване
повідомлення про вручення поштового
відправлення (а.с.33). Заява про розгляд
справи за відсутності позивача до суду
не надходила, інших заяв та клопотань
позивачем суду не надано.
Частиною 3 ст.128 КАС України (в редакції,
чинній до 17.11.2011 року) було встановлено,
що у разі повторного неприбуття
позивача, належним чином повідомленого
про дату, час і місце судового розгляду,
без поважних причин або без
повідомлення ним про причини
неприбуття, якщо від нього не надійшло
заяви про розгляд справи за його
відсутності, суд залишає позовну заяву
Згідно з положеннями частини 3 статті 128
КАС України (в редакції, чинній на
момент звернення позивача до суду та
розгляду справи судом) у разі
повторного неприбуття позивача,
належним чином повідомленого про дату,
час і місце судового розгляду, без
поважних причин, якщо від нього не
надійшло заяви про розгляд справи за
його відсутності, суд залишає позовну
Відповідно до ч. 2 ст. 49 КАС України
особи які беруть участь у справ і
зобов'язані добросовісно
користуватись належними їм
процесуальними правами і обов'язками.
Відповідно до ст. 122 КАС України
адміністративна справа має бути
розглянута і вирішена протягом
розумного строку, але не більше місяця
з дня відкриття провадження у справі,
якщо інше не встановлено цим
Згідно з приписами ст. 6 Конвенції про
захист прав людини і основоположних
свобод, визначено, що кожен має право на
справедливий і публічний розгляд його
справ упродовж розумного строку
незалежним і безстороннім судом,
встановленим законом, якій вирішить
спір щодо його прав та обов'язків.
При цьому вжиття заходів для
прискорення процедури розгляду справ є
обов'язком не тільки для держави, а й
осіб, які беруть участь у справі.
Так, Європейський суд з прав людини в
рішенні від 21 грудня 2006 року у справі
"Мороз та інші проти України" зазначив,
що розумність строку проваджень
повинна оцінюватись у світлі обставин
справи та з урахуванням наступних
критеріїв: складність справи,
поведінка заявників і відповідних
органів державної влади та того, яку
важливість для заявників мало питання,
Отже, суд вважає, що вжив всі залежні
від нього заходи для повідомлення
позивача належним чином про час і місце
розгляду судової справи з його участю
для реалізації ним права судового
захисту своїх прав та інтересів.
Крім того, суд вважає за необхідне
наголосити, на тому, що саме
національним судам належить функція
керування провадженнями таким чином,
щоб вони були швидкими та ефективними
(рішення Європейського суду з прав
людини від 21 грудня 2006 року справа
"Мороз та інші проти України").
Внаслідок, недобросовісного
користування позивачем наданими ст. 49
КАС України процесуальними правами,
неприбуття в судові засідання без
поважних причин, вирішення справи
протягом встановленого КАС України
Суд розцінює неприбуття позивача в
судові засідання 02.06.2014 року та 16.06.2014
року як такі, що відбулися без поважних
причин, оскільки жодних доказів на
підтвердження поважності причин своєї
неявки, заяв, клопотань на адресу суду
від позивача не надходило.
Відповідно до вимог п. 4 ч.1 ст.155 КАС
України (в редакції, чинній на час
розгляду справи судом) суд своєю
ухвалою залишає позовну заяву без
розгляду, якщо позивач повторно не
прибув у судове засідання без поважних
причин, якщо від нього не надійшло
заяви про розгляд справи за його
Враховуючи те, що позивач повторно
(02.06.2014 року та 16.06.2014 року) не прибув в
судове засідання без поважних причин
та від нього не надходило заяви про
розгляд справи без його участі, позовну
заяву ОСОБА_1 слід залишити без
Суд додатково роз'яснює позивачу, що
дана ухвала не обмежує його права на
доступ до правосуддя, оскільки в силу
положень частини 3 статті 155 КАС України
особа, позовна заява якої залишена без
розгляду, після усунення підстав, з
яких заява була залишена без розгляду,
має право звернутися до
адміністративного суду в загальному
Керуючись п.4 ч.1 ст. 155, ст. 165 КАС
України, суд,-
Допустити заміну первинного
відповідача - Володимирецьке
відділення Кузнецовської об"єднаної
податкової інспекції Рівненської
області його правонаступником -
Кузнецовською об"єднаною податковою
інспекцією Рівненської області.
Позовну заяву Фізичної особи -
підприємця ОСОБА_1 до Кузнецовської
об"єднаної податкової інспекції
Рівненської області про визнання дій
протиправними щодо нарахування
заборгованості, недоїмки зі сплати
єдиного внеску за четвертий квартал 2013
року з 10.11.2013 та скасування вимоги про
сплату недоїмки №Ф-9 від 12.02.2014 року
залишити без розгляду.
Ухвала суду першої інстанції набирає
законної сили після закінчення строку
подання апеляційної скарги, якщо таку
скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги
ухвала, якщо її не скасовано, набирає
законної сили після повернення
апеляційної скарги, відмови у
відкритті апеляційного провадження
або набрання законної сили рішенням за
наслідками апеляційного провадження.

Апеляційна скарга подається до
Житомирського апеляційного
адміністративного суду через
Рівненський окружний адміністративний
суд. Копія апеляційної скарги
одночасно надсилається особою, яка її
подає, до Житомирського апеляційного
адміністративного суду.

Апеляційна скарга на ухвалу суду
першої інстанції подається протягом
п'яти днів з дня проголошення ухвали. У
разі якщо ухвалу було постановлено в
письмовому провадженні або згідно з
частиною третьою статті 160 КАС України,
або без виклику особи, яка її оскаржує,
апеляційна скарга подається протягом
п'яти днів з дня отримання копії ухвали.

Якщо суб'єкта владних повноважень у
випадках та порядку, передбачених
частиною четвертою статті 167 КАС
України, було повідомлено про
можливість отримання копії ухвали суду
безпосередньо в суді, то п'ятиденний
строк на апеляційне оскарження ухвали
суду обчислюється з наступного дня
після закінчення п'ятиденного строку з
моменту отримання суб'єктом владних
повноважень повідомлення про
можливість отримання копії ухвали
суду.

Суддя Сало
А.Б.