Справа № 826/3483/14
Суддя: Арсірій Р.О.
Дата ухвалення: 2014-06-10 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД міста
Каменєва 8, корпус 1
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

м. Київ

10 червня 2014 року письмове
провадження № 826/3483/14

Окружний адміністративний суд міста
Києва у складі головуючого судді
Арсірія Р.О., суддів Каракашьяна С.К.,
Огурцова О.П., розглянувши
адміністративну справу

за позовом Заступника прокурора
Житомирської області в інтересах
держави в особі Головного управління
Державної казначейської служби
України в Житомирській області,
Державної фінансової інспекції
України в Житомирській області

до Міністерства економічного розвитку
і торгівлі України

треті особи: Комунальне
виробничо-господарське підприємство м.
Коростень Житомирської області,
Приватне підприємство «Елітбуд-1»

про визнання протиправним та
скасування висновку №3303-06/31919-12 від
12.09.2013, визнання дій протиправними

У березні 2014 року до Окружного
адміністративного суду міста Києва
звернувся заступник прокурора
Житомирської області в інтересах
держави в особі Головного управління
Державної казначейської служби
України в Житомирській області,
Державної фінансової інспекції
України в Житомирській області з
адміністративним позовом до
Міністерства економічного розвитку і
торгівлі України (далі - Відповідач) про
визнання протиправним та скасування
висновку № 3303-06/31919-12 від 12.09.2013 року,
визнання протиправними дій.

Позовні вимоги мотивовані тим, що, на
думку позивача, висновок Міністерства
економічного розвитку і торгівлі
України № 3303-06/31919-12 від 12.09.2013 року
прийнято з порушенням норм чинного
законодавства, а тому він є незаконним,
та як наслідок підлягає скасуванню.

Позивач вважає, що оскаржуваним
висновком відповідача підтверджено
правомірність проведеної процедури
закупівлі в одного учасника у
приватного підприємства "Елітбуд-1" за
наявності умови, передбаченої пунктом 3
частини другої статті 39 Закону України
"Про здійснення державних закупівель".

Відповідно до статті 39 Закону
закупівля в одного учасника - це
процедура, відповідно до якої замовник
укладає договір про закупівлю з
учасником після проведення
переговорів з одним або кількома
учасниками та акцепту пропозиції
переможця процедури закупівлі в одного
учасника.

Пунктом 3 частини другої вищевказаної
статті передбачено, що здійснення
закупівлі у одного учасника
застосовується як виняток, зокрема, у
разі нагальної потреби у здійсненні
закупівлі у зв'язку з виникненням
особливих економічних чи соціальних
обставин, які унеможливлюють
дотримання замовниками строків для
проведення процедур конкурсних торгів,
зокрема пов'язаних із забезпеченням
продуктами нафтопереробки рідкими
спеціалізованого санітарного
транспорту бригад екстреної (швидкої)
медичної допомоги, з негайною
ліквідацією наслідків надзвичайних
ситуацій техногенного та природного
характеру, а також наданням у
встановленому порядку Україною
гуманітарної допомоги іншим державам.

Необхідність здійснення закупівлі
робіт у одного учасника комунальним
підприємством обґрунтовано
обставинами, зазначеними у п. 3 ч. 2 ст. 39
Закону - нагальність потреби виконання
робіт по будівництву полігону твердих
побутових відходів для
санітарно-епідеміологічного
благополуччя населення, у зв'язку з тим,
що реалізація цього завдання у стислі
строки вимагає невідкладного
проведення комплексу організаційних,
проектних, інженерно-технічних та
будівельних заходів, процедури
виконання яких є тривалими у часі.

Проте, проведеною прокурорською
перевіркою встановлено, що полігон
твердих побутових відходів
експлуатується з 1972 року, капітальні
роботи жодного разу не проводились.
Упродовж 2011-2013 років органами
прокуратури,
санітарно-епідеміологічної служби та
Державної екологічної інспекції
неодноразово виявлялися порушення
законодавства, щодо поводження з
відходами на сміттєзвалищі м.
Коростень, вносилися акти реагування.

Позивач вказує, що зазначений полігон
твердих побутових відходів тривалий
час перебуває у занедбаному стані
внаслідок бездіяльності та
несумлінного виконання обов'язків,
щодо дотримання законодавства по
поводженню з відходами, докази чого є в
матеріалах справи. Комунальне
підприємство об'єктивно могло
передбачити негативні економічні та
соціальні обставини з метою уникнення
порушень санітарного законодавства, в
період проведення процедури закупівлі
у комунального підприємства не було
нагальної потреби у здійсненні
закупівлі в одного учасника для
негайної ліквідації наслідків
надзвичайних ситуацій техногенного та
природного характеру; комітетом з
конкурсних торгів підприємства
безпідставно обрано процедуру
закупівлі в одного учасника, з метою
уникнення проведення відкритих торгів,
чим порушено принципи здійснення
закупівель; допущено порушення, які
вплинули на об'єктивність визначення
переможця процедури закупівлі, що є
достатньою підставою для відміни
процедури закупівлі.

З огляду на вищенаведене, прокурор
вважає, що висновок Міністерства
економічного розвитку і торгівлі
України від 12.09.2013 року № 3303-06/31919-12 є
протиправним та підлягає скасуванню у
судовому порядку. Так само дії щодо
складання такого висновку вважає
протиправними.

Прокурор та позивач 1 у судові
засідання не з'явилися причини неявки
суду не повідомили. Представник
позивача 2 під час розгляду справи
заявлені позовні вимоги підтримав,
просив позовні вимоги задовольнити.

Представник відповідача позов не
визнав, подав письмові заперечення у
яких посилається на те, що моніторинг
процедури закупівлі проведено на
підставі Закону, в межах наданих
повноважень та у спосіб, визначений
Порядком здійснення моніторингу
державних закупівель, а позовні вимоги
є безпідставними та не підлягають
задоволенню. Оскільки
Мінекономрозвитку зробило висновок, що
у замовника мали місце передумови для
прийняття рішення про застосування
процедури закупівлі в одного учасника
робіт з будівництва полігону твердих
побутових відходів для м. Коростеня у
зв'язку з виникненням особливих
економічних чи соціальних обставин,
які унеможливлюють дотримання
замовниками строків для проведення
процедур конкурсних торгів, відтак
оскаржуване рішення прийнято
відповідачем правомірно, до того ж воно
має рекомендаційний характер, тому
просить суд у позові відмовити.

Представники третіх осіб проти позову
заперечували, просили відмовити у
задоволенні позовних вимог.

17 квітня 2014 року у судове засідання
прибули не всі сторони, суд відповідно
до ч.6 ст.128 Кодексу адміністративного
судочинства України ухвалив перейти до
розгляду справи у письмовому
провадженні.

Розглянувши подані сторонами
документи і матеріали, заслухавши
пояснення представників сторін,
всебічно і повно з'ясувавши всі
фактичні обставини, на яких
ґрунтується позов, об'єктивно оцінивши
докази, які мають значення для розгляду
справи і вирішення спору по суті, суд
встановив наступне.

Правові та економічні засади
здійснення закупівель товарів, робіт і
послуг за державні кошти встановлені
Законом України "Про здійснення
державних закупівель" від 30.06.2010 року №
2289-VI із змінами і доповненнями (далі -
Закон), який був чинним на час
виникнення спірних правовідносин.

Відповідно до частини першої статті 2
Закону, цей Закон застосовується до
всіх замовників та закупівель товарів,
робіт та послуг, які повністю або
частково здійснюються за рахунок
державних коштів, за умови, що вартість
предмета закупівлі товару (товарів),
послуги (послуг) дорівнює або перевищує
100 тисяч гривень (у будівництві - 300
тисяч гривень), а робіт - 1 мільйон
гривень, крім закупівель за процедурою
електронного реверсивного аукціону,
умови застосування якої встановлені
розділом VIII1 цього Закону, у тому числі
на технічне обслуговування, іншу
оплатну підтримку на майбутнє об'єкта
закупівлі чи виплат, пов'язаних з
використанням об'єктів права
інтелектуальної власності.

Умови, порядок та процедури закупівель
товарів, робіт і послуг за рахунок
державних коштів можуть
встановлюватися або змінюватися
виключно цим Законом, крім випадків,
передбачених цим Законом (ч. 2
вищевказаної статті).

Як вбачається із ч. 1 ст. 12 Закону,
закупівля за державні кошти може
здійснюватися шляхом застосування
однієї з таких процедур як: відкриті
торги; двоступеневі торги; запит
цінових пропозицій; попередня
кваліфікація учасників, закупівля в
одного учасника або електронний
реверсивний аукціон.

Комунальним виробничо-господарським
підприємством м. Коростень
Житомирської області згідно
оголошення про торги № 164922, що
опубліковане в інформаційному
бюлетені "Вісник державних закупівель"
від 22.08.2013 № 66/1 (809/1), проведено
процедуру закупівлі в одного учасника -
приватного підприємства "Елітбуд-1"
закупівлю робіт: будівництво полігону
твердих побутових відходів для м.
Коростеня (коригування робочого
проекту), що підтверджується
матеріалами справи.

06.09.2013 року між Комунальним
виробничо-господарським підприємством
м. Коростень та ПП «Елітбуд-1» укладено
договір № 09-13/4 про закупівлю робіт за
державні кошти.

Міністерством економічного розвитку і
торгівлі України відповідно до пунктів
3, 3-1, 4, 5 частини другої статті 8 Закону
та Порядку здійснення моніторингу
державних закупівель, затвердженого
наказом Мінекономрозвитку від 19.10.2011
року № 155 проведено моніторинг
закупівлі за державні кошти робіт з
будівництва полігону твердих
побутових відходів для м. Коростеня
Комунальним виробничо-господарським
підприємством м. Коростень
Житомирської області за процедурою
закупівлі в одного учасника у
приватного підприємства «Елітбуд-1».

За результатами моніторингу
Міністерством прийнято висновок від
12.09.2013 року № 3303- 06/31919-12, відповідно до
якого процедуру закупівлі в одного
учасника застосовано за наявності
умов, передбачених п. 3 ч. 2 ст. 39 Закону.

На думку прокурора зазначене
оскаржуване рішення (висновок)
Уповноваженим органом за результатами
моніторингу державних закупівель
прийнято з порушенням вимог чинного
законодавства.

Суд оцінює докази, які є у справі, за
своїм внутрішнім переконанням, що
ґрунтується на їх безпосередньому,
всебічному, повному та об'єктивному
дослідженні (ч.1 ст. 86 КАС України).

Згідно зі статтею 7 Закону України "Про
здійснення державних закупівель"
державне регулювання та контроль у
сфері закупівель здійснюють
уповноважений орган та інші органи
відповідно до їх компетенції.
Уповноваженим органом є
Мінекономрозвитку. Уповноважений
орган здійснює регулювання та
координацію у сфері закупівель у межах
повноважень, визначених цим Законом.

Відповідно до статті 8 Закону однією з
основних функцій Мінекономрозвитку, як
уповноваженого органу, є здійснення
моніторингу державних закупівель.

Частиною другою статті 8 Закону
передбачено, що уповноважений орган
має право отримувати в установленому
порядку від замовників, учасників,
підприємств, установ, організацій, а
також органів, які здійснюють державне
регулювання і контроль сфері
закупівель, правоохоронних органів
документи та інформацію, які необхідні
для виконання функцій, передбачених
цим Законом, у тому числі для
здійснення моніторингу державних
закупівель.

Уповноважений орган
(Мінекономрозвитку) має право у разі
виявлення порушень законодавства з
питань державних закупівель при
здійсненні моніторингу закупівель
надавати рекомендації щодо усунення та
недопущення таких порушень.

Моніторинг державних закупівель
здійснюється відповідно до Порядку
здійснення моніторингу державних
закупівель, затвердженого наказом
Мінекономрозвитку від 19.10.2011 року № 155
(далі - Порядок).

Метою здійснення моніторингу
державних закупівель є забезпечення
додержання замовниками законодавства
у сфері державних закупівель та
ефективного і раціонального
використання державних коштів,
максимальної їх економії при
здійсненні державних закупівель.

Відповідно до п.п. 1.3 Порядку моніторинг
закупівлі може здійснюватись у
будь-який час незалежно від строків
проведення процедур закупівель,
укладення та виконання договору, який
передбачає придбання товарів, робіт чи
послуг за державні кошти (далі -
договір), та щодо будь-якого періоду,
починаючи з планування і закінчуючи
виконанням зобов'язань за договором,
укладеним за результатами відповідної
процедури закупівлі.

Згідно з пунктом 1.4 Порядку
Мінекономрозвитку має право
здійснювати моніторинг закупівлі за
власною ініціативою.

Відповідно до п. 1.5 Порядку залежно від
виду та періоду, у який здійснюється
моніторинг закупівлі,
Мінекономрозвитку може перевірити,
зокрема, наявність підстав для
застосування визначеної замовником
процедури закупівлі.

Судом встановлено, що у відповідності
до розділу 3 порядку відповідачем
проведено моніторинг та підготовлений
висновок у відповідності до вимог
пункту 3.11 Порядку, в якому зазначено
про те, що за результатами здійснення
моніторингу Мінекономрозвитку вважає,
що процедура закупівлі в одного
учасника застосована Замовником за
наявності умов передбачених пунктом
третім частини другої статті 39 Закону.

Такий висновок є результатом вивчення
процедури торгів, має рекомендаційний
характер та не може впливати на порядок
їх проведення, не дає права на обрання
певного виду закупівель. Контролюючими
органами висновок має розглядатися
поряд з іншими доказами.

Під час розгляду справи судом
встановлено, що Мінекономрозвитку не
здійснювало моніторинг з питання
відповідності документів замовника та
порядку проведення процедур
закупівель вимогам законодавства у
сфері державних закупівель, не
надавало висновок щодо відповідності
переможця кваліфікаційним вимогам та
умовам тендерної документації
замовника. Досліджувалося лише
наявність підстав для застосування
Замовником процедури закупівлі в
одного учасника відповідно до абзацу 3
пункту 1.5 Порядку.

Суд погоджується із доводами
відповідача, що дії Мінекономрозвитку,
щодо здійснення моніторингу та
висновок за його результатами не
покладає на Замовника жодних
передбачених законодавством
обов'язків.

Так, з матеріалів справи вбачається, що
пропозиція ПП «Елітбуд - 1» була визнана
найбільш економічно вигідною та
акцептована 14.08.2013, датою початку
моніторингу є 27.08.2013, а отже моніторинг
проводився після акцепту пропозиції.
Договір про закупівлю укладений
замовником 06.09.2013, а висновок за
результатами здійснення моніторингу
складений 12.09.2013 року, тобто після
укладення договору про закупівлю.

Враховуючи вищенаведене, суд
погоджується із доводами відповідача
про відсутність порушень прав та
інтересів держави в особі Головного
управління ДКСУ та Держфінінспекції у
зв'язку зі здійсненням моніторингу та
прийняттям оскаржуваного висновку та
свідчить про те, що висновок
Уповноваженого органу не мав жодного
впливу на укладання замовником
договору, не є обставиною, яка призвела
до укладення договору про закупівлю та
протиправного розпорядження коштами
Державного Бюджету.

Дії відповідача щодо складання
висновку за результатами здійснення
моніторингу державних закупівель є
такими, що вчинені на виконання завдань
та функцій, які закріплені державою за
Уповноваженим органом, а тому не можуть
бути визнані неправомірними.

Згідно п. 1 ч. 2 ст. 17 КАС України,
юрисдикція адміністративних судів
поширюється на публічно-правові спори,
зокрема, спори фізичних чи юридичних
осіб із суб'єктом владних повноважень
щодо оскарження його рішень
(нормативно-правових актів чи правових
актів індивідуальної дії), дій чи
бездіяльності.

Обов'язковою ознакою
нормативно-правового акта чи правового
акта індивідуальної дії, а також
відповідних дій чи бездіяльності
суб'єкта владних повноважень є
створення ними юридичних наслідків у
формі прав, обов'язків, їх зміни чи
припинення.

Позивач на власний розсуд визначає, чи
порушені його права рішеннями, дією або
бездіяльністю суб'єкта владних
повноважень. Проте ці рішення, дії або
бездіяльність повинні бути такими, які
породжують, змінюють або припиняють
права та обов'язки у сфері
публічно-правових відносин.

Заступником прокурора не доведено, що
оскаржуваний висновок Міністерства
економічного розвитку і торгівлі
України порушує права та інтереси
держави в особі державних органів -
Головного управління Державної
казначейської служби України та
Державної фінансової інспекції
України в Житомирській області, не
вказано, яким чином рішення суду могло
б захистити порушені права, інтереси
держави.

Частиною 1 ст. 9 КАС України передбачено,
що суд при вирішенні справи керується
принципом законності, відповідно до
якого органи державної влади, органи
місцевого самоврядування, їхні
посадові і службові особи зобов'язані
діяти лише на підставі, в межах
повноважень та у спосіб, що передбачені
Конституцією та Законами України.

Відповідно до ст. 71 Кодексу
адміністративного судочинства України
кожна сторона повинна довести ті
обставини, на яких ґрунтуються її
вимоги та заперечення, крім випадків,
встановлених статтею 72 цього Кодексу.

В адміністративних справах про
протиправність рішень, дій чи
бездіяльності суб'єкта владних
повноважень обов'язок щодо доказування
правомірності свого рішення, дії чи
бездіяльності покладається на
відповідача, якщо він заперечує проти
адміністративного позову.

Оцінюючи дії Відповідача, суб'єкта
владних повноважень на предмет їх
відповідності вимогам ст. 19
Конституції України та статті 9 КАС
України, суд дійшов висновку що,
оскаржуваний висновок ним прийнято в
межах повноважень, і у спосіб,
передбачений законом.

Отже, моніторинг процедури закупівлі
проведено на підставі Закону, в межах
наданих повноважень та у спосіб,
визначений Порядком, а тому позовні
вимоги задоволенню не підлягають.

Керуючись ст. ст. 69-71, 94, 160-165, 167, 254
Кодексу адміністративного судочинства
України, Окружний адміністративний суд
міста Києва, -

П О С Т А Н О В И В:

У задоволенні позову Заступника
прокурора Житомирської області в
інтересах держави в особі Головного
управління Державної казначейської
служби України в Житомирській області,
Державної фінансової інспекції
України в Житомирській області
відмовити повністю.

Постанова набирає законної сили в
порядку передбаченому ст. 254 Кодексу
адміністративного судочинства та може
бути оскаржена в апеляційному порядку
повністю або частково за правилами,
встановленими ст.ст. 185-187 КАС України,
шляхом подання через суд першої
інстанції апеляційної скарги.

Головуючий суддя
Р.О. Арсірій

Судді
С.К. Каракашьян

О.П. Огурцов