Справа № 826/7988/14
Суддя: Гарник К.Ю.
Дата ухвалення: 2014-06-07 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД міста
Каменєва 8, корпус 1П О С Т А Н О В А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
07 червня 2014 року 11:13 № 826/7988/14
Окружний адміністративний суд міста
Києва у складі колегії суддів:
головуючого судді Гарника К.Ю., суддів
Саніна Б.В., Шрамко Ю.Т. при секретарі
судового засідання Непомнящій А.О.,
розглянувши у відкритому судовому
засіданні адміністративну справу
за позовом Кандидата в депутати ОСОБА_1
до третя особа Київської міської
виборчої комісії Дарницька районна в
місті Києві територіальна виборча
комісіяпро визнання протиправними дій,
зобов'язати вчинити дії
06 червня 2014 року о 15:01 год. (відповідно
до відмітки служби діловодства суду)
Кандидат в депутати в одномандатному
виборчому окрузі № 6 ОСОБА_1 (далі по
тексту - позивач) звернувся до
Окружного адміністративного суду
міста Києва з адміністративним позовом
до Київської міської виборчої комісії
(далі по тексту - відповідач), за участю
третьої особи, яка не заявляє
самостійних вимог на предмет спору,
Дарницької районної в місті Києві
територіальної виборчої комісії, в
якому просить суд:
- скасувати протоколи Київської
міської виборчої комісії про
встановлення підсумків голосування в
одномандатному мажоритарному
виборчому окрузі № 6;
- зобов'язати Київську міську виборчу
комісію опублікувати в пресі або
довести до відома населення в іншій
спосіб інформацію про те, що результати
виборів депутата Київської міської
ради в одномандатному мажоритарному
виборчому окрузі № 6 скасовані;
- визнати недійсними вибори до
Київської міської ради в
одномандатному мажоритарному
виборчому окрузі № 6 у ДВК 800135, 800136, 800171,
800133, 800137, 800173, 800140, 800132.
Слід зазначити, що на виконання
приписів частини 11 статті 85 Закону
України «Про вибори депутатів
Верховної Ради Автономної Республіки
Крим, місцевих рад та сільських,
селищних, міських голів» (суд, до якого
подано позовну заяву, невідкладно
повідомляє відповідну виборчу комісію
та комісію вищого рівня про її
надходження, відкриття провадження в
адміністративній справі, а також про
ухвалене судом рішення) судом
повідомлено Центральну виборчу
комісію про дату, час та місце судового
У судовому засіданні 07 червня 2014 року
позивач підтримав позовні вимоги в
повному обсязі. Підставою для
задоволення позовних вимог зазначив
постанову Окружного адміністративного
суду міста Києва від 05 червня 2014 року у
справі № 826/7863/14, якою позов ОСОБА_1
Представник відповідача у судовому
засіданні адміністративний позов не
визнав, просив суд відмовити у повному
обсязі у його задоволенні. В
обґрунтування правової позиції
зазначив про призначення розгляду
скарг ОСОБА_1 на 10 червня 2014
Представник третьої особи у судове
засідання не з'явився, хоча про дату,
час та місце судового засідання був
повідомлений належним чином.
Заслухавши пояснення, доводи та
заперечення сторін та вивчивши додані
до справи матеріали, з урахуванням
всебічного і повного встановлення всіх
фактичних обставин, на яких
ґрунтується позов, об'єктивної оцінки
доказів, що мають юридичне значення для
розгляду справи і вирішення спору по
суті, колегія суддів зазначає
Особливості провадження у справах щодо
оскарження рішень, дій або
бездіяльності виборчих комісій,
комісій з референдуму, членів цих
комісій визначені статтею 172 Кодексу
адміністративного судочинства
Відповідно до частини 1 статті 172
Кодексу адміністративного судочинства
України право оскаржувати рішення, дії
чи бездіяльність виборчих комісій,
комісій з референдуму, членів цих
комісій мають суб'єкти відповідного
виборчого процесу (крім виборчої
комісії), а також ініціативна група
референдуму, інші суб'єкти ініціювання
Частиною 6 цієї статті встановлено, що
позовні заяви щодо рішень, дій чи
бездіяльності виборчої комісії,
комісії з референдуму, членів цих
комісій може бути подано до
адміністративного суду у п'ятиденний
строк з дня прийняття рішення, вчинення
дії або допущення бездіяльності.
Досліджуючи питання строку
звернення до адміністративного суду,
який встановлений частиною 6 статті 172
Кодексу адміністративного судочинства
України, встановлено що
адміністративний позов ОСОБА_1 подано
без порушення п'ятиденного строку
Вирішуючи адміністративну справу по
суті, суд, керуючись частиною 1 статті 9
Кодексу адміністративного судочинства
України, якою встановлено, що суд при
вирішенні справи керується принципом
законності, відповідно до якого органи
державної влади, органи місцевого
самоврядування, їхні посадові і
службові особи зобов'язані діяти лише
на підставі, в межах повноважень та у
спосіб, що передбачені Конституцією та
законами України, виходить з того, що,
оскільки позивачем як спосіб захисту
порушеного права обрано оскарження
рішення та дій відповідача, Окружний
адміністративний суд міста Києва
досліджуючи надані сторонами докази,
повинен встановити чи є сторони
адміністративної справи суб'єктами
виборчого процесу; чи мають місце
доводи позивача щодо порушення
відповідачем приписів Закону України
«Про вибори депутатів Верховної Ради
Автономної Республіки Крим, місцевих
рад та сільських, селищних, міських
голів» та про необхідність скасування
протоколу Київської міської виборчої
комісії про встановлення підсумків
голосування в одномандатному
мажоритарному виборчому окрузі № 6,
визнання недійсним виборів до
Київської міської ради в
одномандатному мажоритарному
виборчому окрузі № 6 у ДВК 800135, 800136, 800171,
800133, 800137, 800173, 800140, 800132.

Судом встановлено, що 04 червня 2014 року
були офіційно оприлюднені результати
виборів до Київської міської ради, в
тому числі і в одномандатному
мажоритарному виборчому окрузі № 6.

Частинами 6, 9 статті 75 Закону України
«Про вибори депутатів Верховної Ради
Автономної Республіки Крим, місцевих
рад та сільських, селищних, міських
голів» встановлює, що за наявності
відповідно оформлених актів, складених
уповноваженими особами місцевої
організації партії, довіреними особами
кандидатів та офіційними
спостерігачами - суб'єктами
відповідного виборчого процесу, про
порушення вимог цього Закону під час
проведення голосування та (або)
підрахунку голосів виборців на
виборчій дільниці, що дозволяє
територіальній виборчій комісії
поставити під сумнів результати
підрахунку голосів виборців на цій
дільниці, територіальна виборча
комісія може прийняти рішення про
проведення повторного підрахунку
голосів виборців.

Повторний підрахунок голосів виборців
на виборчих дільницях у відповідному
виборчому окрузі з відповідних
місцевих виборів здійснюється
територіальною виборчою комісією, яка
прийняла рішення про повторний
підрахунок голосів, з обов'язковою
участю членів дільничної виборчої
комісії, які передають виборчу
документацію, після розгляду і
прийняття протоколів та інших виборчих
документів від усіх дільничних
виборчих комісій. У повторному
підрахунку голосів виборців на
виборчій дільниці територіальною
виборчою комісією мають право брати
участь усі члени цієї дільничної
виборчої комісії і можуть бути
присутніми уповноважені особи
місцевих організацій партій, довірені
особи кандидатів, офіційні
спостерігачі.

Аналіз вищезазначених норм права дає
підстави вважати, що за наявності заяв
або скарг, підтверджених відповідно
оформленими актами, складеними
кандидатами у депутати, їх довіреними
особами, уповноваженими особами
партій, офіційними спостерігачами,
виборцями, про порушення вимог цього
Закону під час проведення голосування
та (або) підрахунку голосів виборців на
виборчій дільниці, що ставлять під
сумнів результати підрахунку голосів
виборців на цій виборчій дільниці,
виборча комісія може прийняти рішення
про проведення повторного підрахунку
голосів виборців на виборчій дільниці
у загальнодержавному окрузі.

Матеріали справи свідчать, за
результатом розгляду скарг позивача,
рішеннями Дарницької районної в місті
Києві територіальної виборчої комісії
від 27 травня 2014 року № 25/05, № 29/05, № 26/05,
№ 27/05, № 24/05, № 22/05 скарги кандидата в
депутати в одномандатному
мажоритарному виборчому окрузі № 6
ОСОБА_1, що надійшли до Дарницької
районної в місті Києві виборчої
комісії щодо можливих порушень
законодавства під час підрахунку
голосів та складення протоколів про
підрахунок голосів виборців на
виборчих дільницях № 800133, № 800132, № 800140,
№ 800137, № 800171, № 800136 повернуті
заявнику.

Як зазначено позивачем у судовому
засіданні, ОСОБА_1, який згідно
постанови Київської міської виборчої
комісії від 30.04.2014 року №1368
зареєстрований кандидатом у депутати у
одномандатному мажоритарному
виборчому окрузі №6 від Територіальної
організації Радикальної партії Олега
Ляшка в м. Києві на позачергових
виборах Київського міського голови та
депутатів Київської міської ради
25 травня 2014 року, звернувся до
Київської міської виборчої комісії зі
скаргами вх.№4849 від 29.05.2014 року, вх.№4850
від 29.05.2014 року, вх.№4852 від 29.05.2014 року,
вх.№4862 від 29.05.2014 року, вх.№4853 від 29.05.2014
року, вх.№4854 від 29.05.2014 року, вх.№4851 від
29.05.2014 року, вх.№4855 від 29.05.2014 року на
порушення при встановлені результатів
голосування та складання підсумкового
протоколу результатів голосування на
виборчих дільницях №№800132, 800133, 800135,
800136, 800137, 800140, 800171 та 800173.

Проте, як стверджує останній,
відповіді на вище перелічені не скарги
так і не отримав.

Відповідно до ч. 1 ст. 85 Закону України
«Про вибори депутатів Верховної Ради
Автономної Республіки Крим, місцевих
рад та сільських, селищних, міських
голів», кандидат у депутати, кандидат
на посаду сільського, селищного,
міського голови, його довірена особа,
місцева організація політичної партії,
кандидати від якої зареєстровані на
відповідних місцевих виборах, її
представник або уповноважена особа,
офіційний спостерігач, виборча
комісія, утворена відповідно до цього
Закону, а також виборець, виборчі права
або охоронювані законом інтереси якого
щодо участі у виборчому процесі
порушено рішенням, дією чи
бездіяльністю суб'єкта оскарження,
може звернутися до виборчої комісії зі
скаргою, що стосується виборчого
процесу, з урахуванням особливостей,
визначених цією статтею та статтями 86 -
89 цього Закону.

Приписами ч. 7 ст. 88 Закону України «Про
вибори депутатів Верховної Ради
Автономної Республіки Крим, місцевих
рад та сільських, селищних, міських
голів» визначено, що скарга, що
стосується порушення, яке мало місце в
день голосування, під час підрахунку
голосів та встановлення підсумків
голосування на дільниці, подана до
територіальної виборчої комісії,
розглядається відповідною
територіальною виборчою комісією у
дводенний строк з дня її подання.

Розгляд скарги виборчою комісією
здійснюється з обов'язковим своєчасним
повідомленням суб'єкта звернення зі
скаргою, суб'єкта оскарження та інших
заінтересованих осіб рекомендованою
телеграмою, телефонограмою,
факсимільним повідомленням, засобами
електронної пошти про час і місце
розгляду скарги. Неприбуття на
засідання суб'єкта розгляду скарги,
осіб, які були належним чином
повідомлені про нього, не перешкоджає
розгляду скарги (ч. 9 ст. 88 Закону
України «Про вибори депутатів
Верховної Ради Автономної Республіки
Крим, місцевих рад та сільських,
селищних, міських голів»).

Відповідно до ч. 1 ст. 90 Закону України
«Про вибори депутатів Верховної Ради
Автономної Республіки Крим, місцевих
рад та сільських, селищних, міських
голів», рішення виборчої комісії за
результатами розгляду скарги має бути
законним і обґрунтованим.

При розгляді скарги по суті виборча
комісія може задовольнити скаргу
повністю або частково чи відмовити в її
задоволенні (ч. 4 ст. 90 Закону України
«Про вибори депутатів Верховної Ради
Автономної Республіки Крим, місцевих
рад та сільських, селищних, міських
голів»).

При цьому, копія рішення виборчої
комісії видається чи надсилається
суб'єкту звернення зі скаргою, суб'єкту
оскарження, заінтересованим особам,
відповідній виборчій комісії, іншому
суб'єкту, про якого йдеться у рішенні,
не пізніше наступного дня після
прийняття рішення, а у разі прийняття
рішення напередодні чи в день
голосування - невідкладно (ч. 7 ст. 90
Закону України «Про вибори депутатів
Верховної Ради Автономної Республіки
Крим, місцевих рад та сільських,
селищних, міських голів»).

З огляду на викладене вбачається, що
Київська міська виборча комісія, як
суб'єкт виборчого процесу, наділена
повноваженнями щодо розгляду скарг,
які надходять від інших учасників
виборчого процесу, у порядку,
передбаченому вищенаведеними
положеннями Закону України «Про вибори
депутатів Верховної Ради Автономної
Республіки Крим, місцевих рад та
сільських, селищних, міських голів», за
результатами чого приймається
відповідне рішення.

Стверджуючи про протиправну
бездіяльність Київської міської
виборчої комісії щодо не розгляду
скарг кандидата у депутати у
одномандатному мажоритарному
виборчому окрузі №6 від Територіальної
організації Радикальної партії Олега
Ляшка в м. Києві на позачергових
виборах Київського міського голови та
депутатів Київської міської ради
25 травня 2014 року ОСОБА_1 вх.№4849 від
29.05.2014 року, вх.№4850 від 29.05.2014 року,
вх.№4852 від 29.05.2014 року, вх.№4862 від 29.05.2014
року, вх.№4853 від 29.05.2014 року, вх.№4854 від
29.05.2014 року, вх.№4851 від 29.05.2014 року,
вх.№4855 від 29.05.2014 року, позивач
посилається на набрання законної сили
постановою Окружного
адміністративного суду міста Києва від
05 червня 2014 року у справі №
826/7863/14.

Проте, колегія суддів звертає увагу, що
Кодексом адміністративного
судочинства України передбачений
спеціальний порядок та строки набрання
законної сили рішення та його
оскарження.

Зокрема, судові рішення за наслідками
розгляду судами першої інстанції
справ, визначених статтями 172 - 175 цього
Кодексу, набирають законної сили після
закінчення строку апеляційного
оскарження, а у разі їх апеляційного
оскарження - з моменту проголошення
судового рішення суду апеляційної
інстанції. Судові рішення Вищого
адміністративного суду України
набирають законної сили з моменту
проголошення і не можуть бути
оскаржені. Судові рішення за
наслідками розгляду справ, визначених
статтями 172 - 175 цього Кодексу, можуть
бути оскаржені в апеляційному порядку
у дводенний строк з дня їх
проголошення, а судові рішення,
ухвалені до дня голосування, - не пізніш
як за чотири години до початку
голосування.

Відповідно до постанови Пленуму Вищого
адміністративного суду України від 1
листопада 2013 року N 15 «Про практику
застосування адміністративними судами
положень Кодексу адміністративного
судочинства України під час розгляду
спорів щодо правовідносин, пов'язаних з
виборчим процесом» на обчислення
строків, встановлених статтями 172 - 177
КАС України, не поширюються правила
частин другої - десятої статті 103 цього
Кодексу. Строки, встановлені цими
статтями, обчислюються календарними
днями і годинами та починаються з
наступного дня після відповідної
календарної дати або настання події, з
якою пов'язано його початок (ч. 1 ст. 103
КАС України).

Відтак, постанова у справі № 826/7863/14
винесена 05 червня 2014 року о 17:40 год.,
тому посилання позивача на набрання
нею законної сили станом на момент
розгляду справи № 826/7988/14 є
необґрунтованою, оскільки до 17:40 год. 07
червня 2014 року строк оскарження для
відповідача не сплинув.

Разом з тим, представником відповідача
повідомлено суд, що розгляд скарг
ОСОБА_1 призначено на засідання комісії
на10 червня 2014 року.

Враховуючи, що єдиною підставою для
визнання недійсними виборів до
Київської міської ради в
одномандатному мажоритарному
виборчому окрузі № 6 у ДВК 800135, 800136, 800171,
800133, 800137, 800173, 800140, 800132 позивач визначає
постанову Окружного адміністративного
суду міста Києва від 05 червня 2014 року у
справі № 826/7863/14, яка станом
на момент розгляду та вирішення
адміністративної справи №
826/7988/14 не набрала законної сили, а
розгляд скарг позивача призначено на
10 червня 2014 року, що могло б
призвести до прийняття рішення про
проведення повторного підрахунку
голосів, колегія суддів вважає, що
адміністративний позов в цій частині
заявлено передчасно, позаяк право
позивача у зазначених відносинах не
порушено.

При цьому, відсутність підстав для
визнання недійсними виборів до
Київської міської ради в
одномандатному мажоритарному
виборчому окрузі № 6 у ДВК 800135, 800136, 800171,
800133, 800137, 800173, 800140, 800132, виключають
можливість задоволення позовної
вимоги про зобов'язання Київської
міської виборчої комісії опублікувати
в пресі або довести до відома населення
в іншій спосіб інформацію про те, що
результати виборів депутата Київської
міської ради в одномандатному
мажоритарному виборчому окрузі № 6
скасовані.

При цьому, вирішуючи справу в частині
вимоги про скасування протоколу
Київської міської виборчої комісії про
встановлення підсумків голосування в
одномандатному мажоритарному
виборчому окрузі № 6 колегія суддів
зазначає наступне.

Закріплення частиною 2 статті 2 Кодексу
адміністративного судочинства України
положення про можливість оскарження до
адміністративних судів будь-яких
рішень, дій чи бездіяльності суб'єктів
владних повноважень, крім випадків,
коли щодо таких рішень, дій чи
бездіяльності Конституцією чи
законами України встановлено інший
порядок судового провадження, не
означає спростування висновку про
юридичне значення рішення, дії чи
бездіяльності суб'єкта владних
повноважень як предмета судового
оскарження, так само як не означає і
нівелювання способу захисту
порушеного права, свобод чи законних
інтересів.

Необхідно враховувати, що правовий акт
- це акт волевиявлення (рішення)
уповноваження суб'єкта права, що
регулює суспільні відносини за
допомогою встановлення (зміни,
скасування, зміни сфери дії) правових
норм, а також визначення (зміни,
припинення) на основі цих норм прав і
обов'язків учасників конкретних
правовідносин.

При цьому, правові акти індивідуальної
дії своїми приписами мають породжувати
права і обов'язки конкретних осіб, на
яких спрямована їх дія. У такому
випадку реалізується компетенція
видавця цього акту як суб'єкта владних
повноважень. уповноваженого управляти
поведінкою іншого суб'єкта і
відповідно інший суб'єкт зобов'язаний
виконувати його вимоги.

Тобто, особливою відмінністю правового
акту від інших управлінських актів є
наявність у ньому змісту управління
певної особи шляхом встановлення прав
і обов'язків для інших суб'єктів.

Акт державного чи іншого органу - це
юридична форма рішень цих органів,
тобто офіційний письмовий документ,
який породжує певні правові наслідки,
спрямований на регулювання тих чи
інших суспільних відносин і має
обов'язковий характер для суб'єктів цих
відносин.

Залежно від компетенції органу, який
прийняв такий документ, і характеру та
обсягу відносин, що врегульовано
ним, акти поділяються на нормативні
і такі, що не мають нормативного
характеру, тобто індивідуальні.

Нормативний акт - це прийнятий
уповноваженим державним чи іншим
органом у межах його компетенції
офіційний письмовий документ, який
встановлює, змінює чи скасовує норми
права, носить загальний чи локальний
характер та застосовується
неодноразово. Що ж до актів
ненормативного характеру
(індивідуальних актів), то вони
породжують права і обов'язки тільки у
того суб'єкта (чи визначеного ними
певного кола суб'єктів), якому вони
адресовані.

Така позиція кореспондується з
позицією, викладеною в Ухвалі Вищого
адміністративного суду України від
24.06.2010 у справі № К-14217.

Протоколи Київської міської виборчої
комісії про результати виборів в
даному випадку не є рішеннями суб'єкта
владних повноважень в розумінні статті
17 Кодексу адміністративного
судочинства України, оскільки не є ні
нормативним актом, ні актом
ненормативного характеру (правовим
актом індивідуальної дії) і не
породжують прав чи обов'язків у
позивача.

Протоколи комісії це фактично службові
документи, які фіксують певні факти,
встановлені під час проведення
засідання комісії та виборів, і не є
остаточним документом, зобов'язуючим
до вчинення будь-яких дій.

Права та обов'язки для суб'єктів
виборчого процесу, породжує саме
рішення, прийняте на підставі
складеного протоколу за результатами
виборів.

Висновки ж відповідача, викладені в
протоколах, мають юридичне значення
для позивача лише після того, як вони
будуть втілені у рішенні, прийнятому в
установленому порядку.

Оскаржувані протоколи, складені
відповідачем, не породжує певних
правових наслідків для позивача, з
огляду на що, адміністративний позов в
цій частині не підлягає задоволенню.

Згідно з частиною першою статті 71
Кодексу адміністративного судочинства
України кожна сторона повинна довести
ті обставини, на яких ґрунтуються її
вимоги та заперечення, крім випадків,
встановлених статтею 72 цього Кодексу.

Відповідно до статті 70 Кодексу
адміністративного судочинства України
належними є докази, які містять
інформацію щодо предмету доказування.
Суд не бере до розгляду докази, які не
стосуються предмету доказування.
Обставини, які за законом повинні бути
підтверджені певними засобами
доказування, не можуть
підтверджуватися ніякими іншими
засобами доказування, крім випадків,
коли щодо таких обставин не виникає
спору.

Відповідно до частини другої статті 71
Кодексу адміністративного судочинства
України в адміністративних справах про
протиправність рішень, дій чи
бездіяльності суб'єкта владних
повноважень обов'язок щодо доказування
правомірності свого рішення, дії чи
бездіяльності покладається на
відповідача, якщо він заперечує проти
адміністративного позову.

Оцінивши докази, які є у справі, за
своїм внутрішнім переконанням, що
ґрунтується на їх всебічному, повному
та об'єктивному дослідженні, та
враховуючи всі наведені обставини,
Окружний адміністративний суд міста
Києва вважає, адміністративний позов
ОСОБА_1 не підлягає задоволенню.

Враховуючи викладене, керуючись
статями 69, 70, 71, 94, 158 - 163, 172, 175 Кодексу
адміністративного судочинства
України, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

1. У задоволенні адміністративного
позову ОСОБА_1 відмовити в повному
обсязі.

Постанова набирає законної сили
відповідно до частини третьої статті 177
Кодексу адміністративного судочинства
України та може бути оскаржена до суду
апеляційної інстанції у строки,
визначені частиною п'ятою статті 177
Кодексу адміністративного судочинства
України, з урахуванням правил,
визначених статтями 185, 187 Кодексу
адміністративного судочинства
України.

Головуючий суддя
К.Ю. Гарник

Судді:
Б.В. Санін

Ю.Т. Шрамко