Справа № 813/2751/14
Суддя: Сидор Наталія Теодозіївна
Дата ухвалення: 2014-06-06 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ЛЬВІВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
№ 813/2751/14
Львівський окружний адміністративний
суд в складі:
головуючого - судді Сидор Н.Т.,
за участю секретаря судових засідань
представника позивача Яремків О.М.,
представника відповідача Кірєєва А.Ю.,
розглянувши у відкритому судовому
засіданні в м. Львові адміністративну
справу за позовом товариства з
обмеженою відповідальністю "Іглоополь"
до Інспекції державного
архітектурно-будівельного контролю у
Львівській області про визнання
протиправною та скасування постанови
про накладення штрафу,
Товариство з обмеженою
відповідальністю "Іглоополь"
звернулось до суду з позовом до
Інспекції державного архітектурно -
будівельного контролю у Львівській
області про визнання протиправною та
скасування постанови про накладення
штрафу від 12.12.2013 року №1г/56-ю/пз.
Позовні вимоги мотивовані тим, що
підставою накладення штрафу слугувало
невиконання вимог винесеного на
позивача припису, котрий, як вважає
позивач є неправомірним, а тому підстав
для виконання такого припису на його
думку не має, а й відповідно підстав для
накладення штрафу за його невиконання
позивач не вбачає. Також зазначає, що
відповідач під час винесення
оскаржуваної постанови порушив строки
накладення адміністративного
Представник позивача в судовому
засіданні позовні вимоги підтримав в
повному обсязі з підстав, зазначених в
позовній заяві. Просила
адміністративний позов задовольнити
Представник відповідача в судовому
засіданні проти позову заперечив.
Зазначив, що інспекцією було винесено
припис №3-г/ю 23.07.2013 року про усунення
порушень вимог законодавства у сфері
містобудівної діяльності, котрим
позивача було зобов'язано у 60-денний
термін привести нежитлові приміщення
магазину по вул. Огієнка, 17 у м. Львові у
відповідність до правовстановлюючих
документів та технічної документації.
Однак, за результатами проведення
позапланової перевірки виконання
вимог припису, виявилось, що припис
позивачем не виконано. За таких
обставин було винесено постанову за
порушення передбаченого абз. 2 п. 1 ч. 6
ст. 2 Закону України «Про
відповідальність за правопорушення у
сфері містобудівної діяльності».
У зв'язку з наведеним, представник
відповідача просив суд в задоволені
Суд заслухав пояснення представників
сторін, дослідив долучені до
матеріалів справи письмові докази,
оцінив їх в сукупності та встановив
наступні фактичні обставини справи.
23.07.2013 року посадовими особами
відповідача проведено позапланову
перевірку дотримання вимог
законодавства у сфері містобудівної
діяльності, державних будівельних
норм, стандартів і правил ТзОВ
"Іглоополь", на об'єкті будівництва
реконструкції частини нежитлових
приміщень на вул. Огієнка, 17 в м. Львові.
23.07.2013 року за наслідками перевірки
видано припис №3-г/ю, яким з метою
усунення вимог законодавства у сфері
містобудівної діяльності, відповідачу
поставлено вимогу - керуючись ст. 38, ст.
41 Закону України "Про регулювання
містобудівної діяльності" в 60-ти денний
термін з дня отримання даного припису,
з метою усунення порушень
містобудівного законодавства, термін
привести нежитлові приміщення
магазину по вул. Огієнка, 17 у м. Львові у
відповідність до правовстановлюючих
документів та технічної документації.
26.11.2013 року інспекцією ДАБК у
Львівській області проведено
позапланову перевірку виконання вимог
припису №3-г/ю від 23.07.2013 року.
За результатами перевірки встановлено,
що припис №3-г/ю від 23.07.2013 року не
виконано, інспекцію про виконання
вимог припису не повідомлено. За
результатами перевірки складено акт
проведення перевірки №30-г/ю від 26.11.2013
року, та протокол №8-г/ю від 26.11.2013 року.
12.12.2013 року відповідач виніс постанову
№1г/56-ю/пз, про накладення штрафу за
правопорушення у сфері містобудівної
діяльності, якою позивача притягнуто
до адміністративної відповідальності
виявлені правопорушення передбачені
абз. 2 п. 1 ч. 6 ст. 2 Закону України «Про
відповідальність за правопорушення у
сфері містобудівної діяльності».
Даючи правову оцінку спірним
правовідносинам, суд враховував
наступні обставини справи та норми
діючого законодавства.
Відповідно до ст. 41 Закону України
«Про регулювання містобудівної
діяльності» державний
архітектурно-будівельний контроль -
сукупність заходів, спрямованих на
дотримання вимог законодавства у сфері
містобудівної діяльності, державних
будівельних норм, стандартів і правил
під час виконання підготовчих і
Державний архітектурно-будівельний
контроль здійснюється інспекціями
державного архітектурно-будівельного
контролю в порядку, встановленому
Кабінетом Міністрів України. Інспекції
державного архітектурно-будівельного
контролю розглядають відповідно до
закону справи про правопорушення у
сфері містобудівної діяльності.
Посадові особи інспекцій державного
архітектурно-будівельного контролю
під час перевірки зокрема, мають право,
складати протоколи про вчинення
правопорушень, акти перевірок та
накладати штрафи відповідно до закону.
Порядок здійснення державного
архітектурно-будівельного контролю
затверджений відповідною постановою
Кабінету Міністрів України № 553 від
23.05.2011 року (далі - Порядок).
Згідно з п. 9 Порядку державний
архітектурно-будівельний контроль
здійснюється у присутності суб'єктів
містобудування або їх представників,
які будують або збудували об'єкт
Відповідно до п. 17 Порядку, у разі
виявлення порушень вимог
законодавства у сфері містобудівної
діяльності, крім акта перевірки,
складається протокол разом з приписом
усунення порушення вимог
законодавства у сфері містобудівної
діяльності, будівельних норм,
державних стандартів і правил або
приписом про зупинення підготовчих та
будівельних робіт, які виконуються без
повідомлення, реєстрації декларації
про початок їх виконання або дозволу на
виконання будівельних робіт.
Згідно з п. 18 Порядку акт перевірки
складається у двох примірниках. Один
примірник надається суб'єкту
містобудування, щодо якого
здійснюється державний
архітектурно-будівельний контроль, а
другий залишається в інспекції. Акт
перевірки підписується посадовою
особою інспекції, яка провела
перевірку та суб'єктом містобудування,
щодо якого здійснюється державний
архітектурно-будівельний контроль.
Відповідно до п. 20-21 Порядку, протокол
протягом трьох днів після його
складення та всі матеріали перевірки
подаються керівникові відповідної
інспекції або його заступникові для
винесення постанови про накладення
штрафу, передбаченої законодавством
України. Якщо суб'єкт містобудування,
щодо якого здійснюється державний
архітектурно-будівельний контроль, не
погоджується з актом перевірки, він
підписує його із зауваженнями, які є
невід'ємною частиною такого акта. У
разі відмови суб'єкта містобудування,
щодо якого здійснюється державний
архітектурно-будівельний контроль,
підписати акт перевірки та припису,
посадова особа інспекції робить у акті
відповідний запис. У разі відмови
суб'єкта містобудування, щодо якого
здійснюється державний
архітектурно-будівельний контроль, від
отримання акта та припису, вони
надсилаються йому рекомендованим
листом з повідомленням.
Водночас, за змістом п. 9 Порядку
накладення штрафів за правопорушення у
сфері містобудівної діяльності,
затвердженого постановою Кабінету
Міністрів України від 06.04.1995 № 244, про
вчинення правопорушення у сфері
містобудівної діяльності керівник
структурного підрозділу інспекції,
його заступники, які згідно з
функціональними обов'язками
здійснюють державний
архітектурно-будівельний контроль, або
головний державний інспектор (далі -
уповноважена посадова особа інспекції)
складають протокол про правопорушення
у сфері містобудівної діяльності.
При цьому, п. 5 Порядку №244 передбачено,
що накладення на суб'єкта
містобудування штрафу за
правопорушення у сфері містобудівної
діяльності не звільняє від
відповідальності, передбаченої
Кодексом України про адміністративні
правопорушення, посадових осіб такого
суб'єкта, до службових обов'язків яких
належить забезпечення дотримання
вимог законодавства у сфері
містобудівної діяльності.
Згідно п. 15 Порядку №244 протокол про
правопорушення у сфері містобудівної
діяльності та інші матеріали подаються
посадовій особі інспекції,
уповноваженій розглядати справу про
правопорушення у сфері містобудівної
діяльності, з метою вирішення питання
притягнення до відповідальності та
накладення штрафу протягом трьох днів
після його складення.
Відповідно до п. 16 даного Порядку
накладення штрафів справа про
правопорушення у сфері містобудівної
діяльності (далі - справа)
розглядається посадовою особою
інспекції, до повноважень якої
належить розгляд таких справ, протягом
15 днів з дня одержання зазначеною
особою протоколу про правопорушення у
сфері містобудівної діяльності та
інших матеріалів справи.
З зазначених норм вбачається, що під
час здійснення державного
архітектурно-будівельного контролю у
разі виявлення порушень вимог
законодавства у сфері містобудівної
діяльності, крім акта перевірки,
посадовими особами інспекцій
складається також протокол про
правопорушення у сфері містобудівної
діяльності, який після його складення з
іншими матеріалами перевірки
подається керівникові відповідної
інспекції або його заступникові для
винесення постанови про накладення
штрафу, передбаченої законодавством
Протокол про правопорушення у сфері
містобудівної діяльності, є підставою,
згідно п. 16 Порядку, для розгляду справи
про правопорушення у сфері
містобудівної діяльності.
Відповідно до ст. 268 КУпАП, особа, яка
притягається до адміністративної
відповідальності має право:
знайомитися з матеріалами справи,
давати пояснення, подавати докази,
заявляти клопотання; при розгляді
справи користуватися юридичною
допомогою адвоката, іншого фахівця у
галузі права, який за законом має право
на надання правової допомоги особисто
чи за дорученням юридичної особи,
виступати рідною мовою і користуватися
послугами перекладача, якщо не володіє
мовою, якою ведеться провадження;
оскаржити постанову по справі. Справа
про адміністративне правопорушення
розглядається в присутності особи, яка
притягається до адміністративної
відповідальності. Під час відсутності
цієї особи справу може бути розглянуто
лише у випадках, коли є дані про
своєчасне її сповіщення про місце і час
розгляду справи і якщо від неї не
надійшло клопотання про відкладення
розгляду справи.
Відповідно до абзаців 3-6 п. 3 Порядку №
244, у разі відмови суб'єкта
містобудування в отриманні документів
(протокол, постанова та документи, які
підтверджують факт правопорушення),
які є підставою для притягнення його до
відповідальності, документи
надсилаються суб'єкту містобудування
рекомендованим листом з повідомленням.
Належним підтвердженням факту
надіслання документів є розрахунковий
документ відділення поштового зв'язку
щодо оплати послуг з доставки
рекомендованої поштової
кореспонденції. У разі ненадання
суб'єктом містобудування, який
притягається до відповідальності,
інформації щодо його адреси документи,
які є підставою для притягнення його до
відповідальності, надсилаються
суб'єкту містобудування за адресою
місцезнаходження (місця проживання,
місця реєстрації), що зазначена в
Єдиному державному реєстрі юридичних
осіб та фізичних осіб - підприємців.
Надіслання рекомендованим листом з
повідомленням документів, які є
підставою для притягнення до
відповідальності, за адресою
місцезнаходження (місця проживання)
суб'єкта містобудування, що зазначена в
Єдиному державному реєстрі юридичних
осіб та фізичних осіб - підприємців,
вважається належним врученням
зазначених документів незалежно від
факту їх отримання суб'єктом
Згідно п. 13 Порядку № 244 протокол про
правопорушення у сфері містобудівної
діяльності підписується особою, яка
його склала, суб'єктом містобудування,
який притягається до відповідальності
за правопорушення у сфері
містобудівної діяльності, а також
свідками (у разі наявності).
У разі відмови суб'єкта містобудування,
який притягається до відповідальності
за правопорушення у сфері
містобудівної діяльності, від
підписання протоколу або ознайомлення
з ним уповноважена посадова особа
інспекції, що складає протокол, робить
про це відповідну відмітку в ньому.
Пунктом 17 даного Порядку передбачено,
що справа може розглядатися за участю
суб'єкта містобудування, який
притягається до відповідальності, або
його уповноваженого представника,
експертів, інших осіб.
Відомості про час і місце розгляду
справи повідомляються суб'єкту
містобудування, який притягається до
відповідальності, та іншим особам, які
беруть участь у розгляді справи, не
пізніше як за три доби до дня розгляду
справи.
Як вбачається з протоколу №8-г/ю від
26.11.2013 року розгляд справи про
адміністративне правопорушення
призначено на 12.12.2013 року о 10 год. 00 хв.
Водночас з змісту даного протоколу
також вбачається, що позивач
відмовилась від отримання та
Судом встановлено, що складені за
результатами перевірки акт проведення
перевірки №30-г/ю від 26.11.2013 року та
протокол №8-г/ю від 26.11.2013 року були
скеровані на адресу позивачу та
отримані ним, як це вбачається з
поштового повідомлення про вручення
кореспонденції 02.12.2013 року. Факт
отримання зазначеної кореспондеції
позивачем в судовому засіданні не
Таким чином, суд прийшов до висновку
про те, що позивач, в силу вимог чинного
законодавства України, був належним
чином повідомлений про час та місце
розгляду справи про притягнення до
адміністративної відповідальності
ТзОВ «Іглоополь», так як був
повідомлений завчасно, а саме за 10 днів
до розгляду справи про адміністративне
Відповідно до абз. 2 п. 1 ч. 6 ст. 2 Закону
України «Про відповідальність за
правопорушення у сфері містобудівної
діяльності», суб'єкти містобудування
несуть відповідальність у вигляді
штрафу за невиконання приписів
Державної архітектурно-будівельної
інспекції України або її
територіальних органів щодо усунення
порушення вимог законодавства у сфері
містобудівної діяльності, будівельних
норм, державних стандартів і правил - у
розмірі десяти мінімальних заробітних
Зважаючи на викладене у сукупності, а
зокрема на той факт що припис №3-г/ю
23.07.2013 року на момент проведення
перевірки позивачем був не виконаний,
що підтверджується матеріалами справи,
а також те, що припис за невиконання
котрого накладено на позивача штраф, не
є визнаним протиправним чи скасованим,
доказів такого суду не надано, тому суд
приходить до висновку, що при винесенні
постанови про накладення штрафу за
правопорушення у сфері містобудівної
діяльності постанову №1г/56-ю/пз
відповідач діяв на підставі, у межах
повноважень та у спосіб, що передбачені
чинним законодавством України, у
зв'язку із чим у суду відсутні належні
правові підстави для скасування
Твердження позивача про той факт, що
відповідач невправі притягувати до
адміністративної відповідальності
водночас і товариство, і директора
товариства за невиконання вимог одного
і того самого припису спростовується п.
5 Порядку №244, згідно якого накладення
на суб'єкта містобудування штрафу за
правопорушення у сфері містобудівної
діяльності не звільняє від
відповідальності, передбаченої
Кодексом України про адміністративні
правопорушення, посадових осіб такого
суб'єкта, до службових обов'язків яких
належить забезпечення дотримання
вимог законодавства у сфері
містобудівної діяльності.
Щодо тверджень позивача про те, що
відповідач порушив терміни накладення
адміністративного стягнення, то суд
Частиною 11 ст. 2 Закону України «Про
відповідальність за правопорушення у
сфері містобудівної діяльності»
встановлено, що штраф може бути
накладено на суб'єктів містобудування
протягом шести місяців з дня виявлення
правопорушення, але не пізніше як через
три роки з дня його вчинення.
Як встановлено судом, факт вчинення
адміністративного правопорушення, а
саме факт не виконання позивачем
припису №3-г/ю від 23.07.2013 року, був
виявлений 26.11.2013 року, що
підтверджується актом проведення
перевірки №30-г/ю від 26.11.2013 року, та
протоколом №8-г/ю від 26.11.2013 року.
Постанова ж про накладення штрафу за
правопорушення у сфері містобудівної
діяльності №1г/56-ю/пз винесена 12.12.2013
року.

Тобто, за таких обставин суд констатує
той факт, що відповідачем оскаржувана
постанова була винесена в межах
передбаченого ч. 11 ст. 2 Закону України
«Про відповідальність за
правопорушення у сфері містобудівної
діяльності» шестимісячного строку з
дня виявлення вчиненого позивачем
правопорушення.

Згідно з ст. 71 КАС України кожна
сторона повинна довести ті обставини,
на яких ґрунтуються її вимоги та
заперечення, крім випадків,
встановлених статтею 72 цього Кодексу.
В адміністративних справах про
протиправність рішень, дій чи
бездіяльності суб'єкта владних
повноважень обов'язок щодо доказування
правомірності свого рішення, дії чи
бездіяльності покладається на
відповідача, якщо він заперечує проти
адміністративного позову.

Позивач достатніх беззаперечних
доказів в обґрунтування обставин, на
яких ґрунтуються його позовні вимоги,
суду не надав. Натомість відповідач
довів суду правомірність прийняття
оскаржуваної постанови.

Згідно ч. 2 ст. 19 Конституції України
органи державної влади та органи
місцевого самоврядування, їх посадові
особи зобов'язані діяти лише на
підставі, в межах повноважень та у
спосіб, що передбачені Конституцією та
законами України.

Відповідно до ч. 3 ст. 2 КАС України
адміністративний суд перевіряє не лише
вчинення дії чи бездіяльності на
підставі, у межах повноважень та у
спосіб, що передбачені Конституцією та
законами України, а й чи вчинені вони з
використанням повноважень з тією
метою, з якою це повноваження надано,
обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх
обставин, що мають значення для
вчинення дії, добросовісно, розсудливо
і своєчасно.

Зважаючи на те, що при прийнятті
оскаржуваного рішення, відповідач діяв
в межах повноважень та у спосіб, що
передбачені чинним законодавством, з
використанням повноваження з метою, з
якою це повноваження надане,
обґрунтовано, з урахуванням всіх
обставин, що мають значення для
прийняття такого рішення, з
дотриманням процедури прийняття
оскаржуваного рішення, суд приходить
до висновку, що позовні вимоги ТзОВ
"Іглоополь" задоволенню не підлягають.

Відповідно до положень ст. 94 КАС
України не підлягають відшкодуванню
понесені позивачем судові витрати.

Керуючись ст. ст. 4, 7-11, 14, 69-72, 86, 87, 94, 158-163,
167 Кодексу адміністративного
судочинства України, суд

п о с т а н о в и в:

в задоволенні адміністративного
позову відмовити повністю.

Судові витрати покласти на позивача.

Постанова може бути оскаржена до
Львівського апеляційного
адміністративного суду. Апеляційна
скарга подається до адміністративного
суду апеляційної інстанції через суд
першої інстанції, який ухвалив
оскаржуване судове рішення. Копія
апеляційної скарги одночасно
надсилається особою, яка її подає, до
суду апеляційної інстанції. Апеляційна
скарга подається протягом десяти днів
з дня отримання повного тексту
постанови.

Постанова набирає законної сили після
закінчення строку подання апеляційної
скарги, якщо таку скаргу не було подано.

Суддя
Сидор Н.Т.

Повний текст постанови складено та
підписано 11.06.2014 року.