Справа № 826/19361/13-а
Суддя: Оксененко О.М.
Дата ухвалення: 2014-05-29 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ
АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Головуючий у 1-й інстанції: Качур І.А.
Суддя-доповідач: Оксененко
У Х В А Л А

Іменем України

29 травня 2014 року
м. Київ

Колегія суддів Київського
апеляційного адміністративного суду у
складі:

головуючого - судді Оксененка О.М.,

суддів - Карпушової О.В., Кобаля М.І.,

при секретарі - Ніколаєнко М.Г.,

розглянувши у відкритому судовому
засіданні апеляційну скаргу Інспекції
державного архітектурно-будівельного
контролю у м. Києві на постанову
Окружного адміністративного суду
міста Києва від 03 березня 2014 року у
справі за адміністративним позовом
товариства з обмеженою
відповідальністю «Альянс Холдинг» до
Інспекції державного
архітектурно-будівельного контролю у
м. Києві про визнання протиправною та
скасування постанови про накладення
штрафу за правопорушення у сфері
містобудівельної діяльності,

В С Т А Н О В И Л А:

Товариство з обмеженою
відповідальністю «Альянс Холдинг»
звернулося до Окружного
адміністративного суду міста Києва з
позовом до Інспекції державного
архітектурно-будівельного контролю у
м. Києві про визнання протиправною та
скасування постанови №539/13/1/7/26-48/1411/02/4
від 14.11.2013р. про накладення штрафу за
правопорушення у сфері
містобудівельної діяльності.

Постановою Окружного
адміністративного суду міста Києва від
03 березня 2014 року позов задоволено.

Не погоджуючись з вказаним рішенням
суду першої інстанції, відповідач
подав апеляційну скаргу, в якій просить
скасувати оскаржувану постанову, як
незаконну та необґрунтовану та таку, що
постановлена із порушенням норм
матеріального і процесуального права,
та ухвалити нову постанову, якою у
задоволенні позову відмовити.

Сторони, будучи належним чином
повідомлені про дату, час та місце
апеляційного розгляду справи, в судове
засідання не з'явилися.

Враховуючи, що в матеріалах
справи достатньо письмових доказів для
правильного вирішення апеляційної
скарги, а особиста участь сторін в
судовому засіданні - не обов'язкова,
колегія суддів у відповідності до ч. 4
ст. 196 КАС України визнала можливим
проводити апеляційний розгляд справи
за відсутності представників сторін.

Згідно ст. 41 КАС України,
фіксування судового засідання за
допомогою звукозаписувального
технічного засобу не здійснювалося.

Заслухавши доповідь судді, перевіривши
матеріали справи та доводи апеляційної
скарги, колегія суддів вважає, що
апеляційна скарга не підлягає
задоволенню, виходячи з наступних
підстав.

Як вбачається з матеріалів справи та
встановлено судом першої інстанції,
посадовою особою відповідача
відповідно до статті 41 Закону України
«Про регулювання містобудівної
діяльності» та згідно з Порядком
здійснення державного
архітектурно-будівельного контролю,
затвердженим постановою Кабінету
Міністрів України від 23.05.2011 № 553, на
підставі звернення управління
державної служби боротьби з
економічною злочинністю Головного
управління МВС України в місті Києві
від 17.09.2013 № 7/2-3102, проведено
позапланову перевірку дотримання
вимог законодавства у сфері
містобудівної діяльності, будівельних
норм, державних стандартів і правил
Товариством з обмеженою
відповідальністю «Альянс Холдинг» на
об'єкті будівництва Автозаправочна
станція «Shееl» на Столичному шосе, 31/1 у
Голосіївському районі міста Києва.

Так, перевіркою було встановлено, що на
Столичному шосе у Голосіївському
районі міста Києва ТОВ «АЛЬЯНС
ХОЛДИНГ» на підставі договору оренди
від 09.11.2012р. № 4040-12, укладеного з ТОВ
«ІНВЕСТ-РЕГІОН», експлуатується
автозаправочна станція ««Shееll».

Зазначена АЗС була прийнята в
експлуатацію Управлінням державного
архітектурно-будівельного нагляду
(КМДА) актом про прийняття в
експлуатацію закінченого будівництвом
об'єкта від 08.02.2005р. №020.

Актом про прийняття в експлуатацію
закінченого будівництвом об'єкта від
08.02.2005 № 020 паливні резервуари не
приймались в експлуатацію.

На час перевірки встановлено, що на
зазначеній АЗС побудовані 5 підземних
резервуарів для палива типу РГС-25,
експлуатуються без прийняття в
експлуатацію у встановленому
законодавством порядку. Чим порушено
вимоги ч. 8 ст. 39 Закону України «Про
регулювання містобудівної
діяльності».

За наслідками перевірки відповідачем
складено Акт перевірки ТОВ «Альянс
Холдинг» дотримання вимог
законодавства у сфері містобудівної
діяльності, державних будівельних
норм, стандартів і правил.

05.11.2013р. відповідачем винесено припис
про усунення порушень вимог
законодавства у сфері містобудівної
діяльності, державних будівельних
норм, стандартів і правил.

Також, відповідачем складено протокол
про правопорушення у сфері
містобудівної діяльності від 05.11.2013р.,
яким встановлено, що відповідальність
за встановлене правопорушення
передбачена абз. 6 п. 6 ч. 2 ст. 2 Закону
України «Про відповідальність за
правопорушення у сфері містобудівної
діяльності».

При цьому, в зв'язку з вищевикладеним,
відповідачем складено постанову
про накладення штрафу за
правопорушення у сфері містобудівної
діяльності № 539/13/1/7/26-48/1411/02/4 від
14.11.2013р., якою постановлено визнати ТОВ
«Альянс Холдинг» винним у вчинені
правопорушення, передбаченого абз. 6 п. 6
ч. 2 ст. 2 Закону України «Про
відповідальність за правопорушення у
сфері містобудівної діяльності» та
накласти штраф у сумі 1032300,00 грн.

Задовольняючи позовні вимоги, суд
першої інстанції виходив з того, що
враховуючи те, що будівля АЗС була
введена в експлуатацію 08.02.2005, висновок
відповідача, відображений в акті
перевірки щодо того, що будівля АЗС
експлуатується без прийняття в
експлуатацію у встановленому
законодавством порядку є таким, що не
відповідає чинному законодавству та
фактичним обставинам справи.

Колегія суддів погоджується з
вказаними висновками суду першої
інстанції з огляду на наступне.

Відповідно до ст. 10 Закону України «Про
архітектурну діяльність» для
забезпечення під час забудови
територій, розміщення і будівництва
об'єктів архітектури, додержання
суб'єктами архітектурної діяльності
затвердженої містобудівної та іншої
проектної документації, вимог вихідних
даних, а також з метою захисту державою
прав споживачів будівельної продукції
здійснюється в установленому
законодавством порядку державний
архітектурно-будівельний контроль та
нагляд. Державний
архітектурно-будівельний контроль та
нагляд здійснює центральний орган
виконавчої влади, що реалізує державну
політику з питань державного
архітектурно-будівельного контролю.

Згідно ст. 41 Закону України «Про
регулювання містобудівної діяльності»
державний архітектурно-будівельний
контроль здійснюється інспекціями
державного архітектурно-будівельного
контролю в порядку, встановленому
Кабінетом Міністрів України.

Порядок здійснення державного
архітектурно-будівельного контролю
затверджений постановою Кабінету
Міністрів України від 23.05.2011 № 553 (далі -
Порядок).

За змістом частини першої пункту 1
Порядку здійснення державного
архітектурно-будівельного контролю»,
затвердженого постановою Кабінету
Міністрів України від 23.05.2011 р. № 553, він
визначає процедуру здійснення заходів,
спрямованих на дотримання вимог
законодавства у сфері містобудівної
діяльності, будівельних норм,
державних стандартів і правил та
ліцензійних умов провадження
господарської діяльності, пов'язаної з
будівництвом об'єкта архітектури, який
за складністю
архітектурно-будівельного рішення та
(або) інженерного обладнання належить
до IV і V категорії складності.

Як закріплено у пункті 2 Порядку
державний архітектурно-будівельний
контроль здійснюється за дотриманням
вимог законодавства у сфері
містобудівної діяльності, проектної
документації, будівельних норм,
державних стандартів і правил,
технічних умов, інших нормативних
документів під час виконання
підготовчих і будівельних робіт,
архітектурних, інженерно-технічних і
конструктивних рішень, застосування
будівельної продукції.

Відповідно до пункту 7 Порядку
здійснення державного
архітектурно-будівельного контролю
підставами для проведення
позапланової перевірки є: подання
суб'єктом містобудування письмової
заяви про проведення перевірки об'єкта
будівництва або будівельної продукції
за його бажанням чи письмової заяви про
проведення перевірки щодо дотримання
суб'єктом господарювання Ліцензійних
умов провадження господарської
діяльності, пов'язаної із створенням
об'єктів архітектури; виявлення факту
самочинного будівництва об'єкта;
перевірка виконання суб'єктом
містобудівної діяльності приписів та
вимог інспекцій; перевірка виконання
суб'єктом господарювання вимог
інспекції щодо усунення порушень
ліцензіатом ліцензійних умов
провадження господарської діяльності,
пов'язаної із створенням об'єктів
архітектури; звернення фізичних чи
юридичних осіб про порушення суб'єктом
містобудування вимог містобудівного
законодавства; вимога правоохоронних
органів про проведення перевірки.

Як вбачається з матеріалів справи
підставою для проведення перевірки
позивача стало звернення управління
державної служби боротьби з
економічною злочинністю Головного
управління МВС України в місті Києві
від 17.09.2013 № 7/2-3102.

Абзац 11 пункту 7 Порядку № 533
передбачено обов'язок посадової особи
інспекції під час проведення
позапланової перевірки пред'явити
службове посвідчення та направлення
для проведення перевірки.

Пунктом 9 Порядку № 553 встановлено, що
державний архітектурно-будівельний
контроль здійснюється у присутності
суб'єктів містобудування або їх
представників, які будують або
збудували об'єкт будівництва.

Відповідно до пунктів 16, 18 Порядку № 533
за результатами державного
архітектурно-будівельного контролю
посадовою особою інспекції
складається акт перевірки. Акт
перевірки складається у двох
примірниках. Один примірник надається
суб'єкту містобудування, щодо якого
здійснюється контроль, а другий
залишається в інспекції. Акт
підписується посадовою особою
інспекції, яка провела перевірку та
суб'єктом містобудування, щодо якого
здійснено перевірку.

Частиною 4 ст. 41 Закону України «Про
регулювання містобудівної діяльності»
та пунктом 17 Порядку № 533 передбачено,
що у разі виявлення порушень вимог
законодавства у сфері містобудівної
діяльності, крім акта перевірки,
складається протокол разом з приписом
усунення порушення вимог
законодавства у сфері містобудівної
діяльності, будівельних норм,
державних стандартів і правил або
приписом про зупинення підготовчих та
будівельних робіт, які виконуються без
повідомлення, реєстрації декларації
про початок їх виконання або дозволу на
виконання будівельних робіт.

Згідно п.п. 19, 21 Порядку № 533 припис
складається у двох примірниках. Один
примірник припису залишається в
інспекції, а інший надається суб'єкту
містобудування, щодо якого
здійснюється державний
архітектурно-будівельний контроль.

Відповідно до статті 1 Закону України
«Про відповідальність за
правопорушення у сфері містобудівної
діяльності» правопорушеннями у сфері
містобудівної діяльності є
протиправні діяння (дії чи
бездіяльність) суб'єктів
містобудування - юридичних осіб та
фізичних осіб - підприємців, що
призвели до невиконання або
неналежного виконання вимог,
установлених законодавством,
будівельними нормами, державними
стандартами і правилами.

Відповідно до п. 4 Порядку накладення
штрафів за правопорушення у сфері
містобудівної діяльності,
затвердженого постановою КМ України
від 06.04.1995 № 244, підставою для розгляду
справи про правопорушення у сфері
містобудівної діяльності є
відповідний протокол, складений
посадовою особою інспекції за
результатами перевірки

Пунктами 5, 6 Порядку накладення штрафів
за правопорушення у сфері
містобудівної діяльності передбачено,
що питання про накладення штрафу
розглядається в 15-денний строк з дня
одержання протоколу про
правопорушення. Рішення про накладення
штрафу оформлюється постановою про
накладення на суб'єкта містобудування
штрафу за правопорушення у сфері
містобудівної діяльності (далі -
постанова про накладення штрафу), що є
виконавчим документом і підлягає
виконанню в установленому законом
порядку.

Відповідно до абзацу 6 пункту 6 частини
другої статті 2 Закону України «Про
відповідальність за правопорушення у
сфері містобудівної діяльності»
суб'єкти містобудування, які є
замовниками будівництва об'єктів (у
разі провадження містобудівної
діяльності), або ті, що виконують
функції замовника і підрядника
одночасно, несуть відповідальність у
вигляді штрафу за такі правопорушення:
експлуатація або використання об'єктів
будівництва, не прийнятих в
експлуатацію, а також наведення
недостовірних даних у декларації про
готовність об'єкта до експлуатації чи
акті готовності об'єкта до
експлуатації: об'єктів V категорії
складності - у розмірі дев'ятисот
мінімальних заробітних плат.

Отже, суб'єктами правопорушення є
суб'єкти містобудування, які є
замовниками будівництва об'єктів (у
разі провадження містобудівної
діяльності), або ті, що виконують
функції замовника і підрядника
водночас.

Відповідно до частин першої та другої
статті 39 Закону України «Про
регулювання містобудівної діяльності»
визначено, що прийняття в
експлуатацію закінчених будівництвом
об'єктів, що належать до I - III категорій
складності, та об'єктів, будівництво
яких здійснювалося на підставі
будівельного паспорта, здійснюється
шляхом реєстрації органом державного
архітектурно-будівельного контролю на
безоплатній основі поданої замовником
декларації про готовність об'єкта до
експлуатації.

Прийняття в експлуатацію закінчених
будівництвом об'єктів, що належать до IV
і V категорій складності, здійснюється
на підставі акта готовності об'єкта до
експлуатації шляхом видачі органами
державного архітектурно-будівельного
контролю сертифіката у порядку,
визначеному Кабінетом Міністрів
України. Акт готовності об'єкта до
експлуатації підписується замовником,
генеральним проектувальником,
генеральним підрядником або
підрядником (у разі якщо будівельні
роботи виконуються без залучення
субпідрядників), субпідрядниками,
страховиком (якщо об'єкт
застрахований).

Згідно частини п'ятої статті 39 Закону
України «Про регулювання
містобудівної діяльності» датою
прийняття в експлуатацію закінченого
будівництвом об'єкта є дата реєстрації
декларації про готовність об'єкта до
експлуатації або видачі сертифіката.

Частина восьма статті 39 Закону України
«Про регулювання містобудівної
діяльності» встановлює, що
експлуатація закінчених будівництвом
об'єктів, не прийнятих (якщо таке
прийняття передбачено законодавством)
в експлуатацію, забороняється.

Зміст вказаних правових норм свідчить,
що прийняттю закінчених будівництвом
об'єктів в експлуатацію передує
виконання будівельних робіт.

У свою чергу відповідно до частини
першої статті 34 Закону України "Про
регулювання містобудівної діяльності"
передбачено, що замовник має право
виконувати будівельні роботи після: 1)
направлення замовником повідомлення
про початок виконання будівельних
робіт центральному органу виконавчої
влади, що реалізує державну політику з
питань державного
архітектурно-будівельного контролю
(далі - органи державного
архітектурно-будівельного контролю), -
щодо об'єктів, будівництво яких
здійснюється на підставі будівельного
паспорта, які не потребують реєстрації
декларації про початок виконання
будівельних робіт або отримання
дозволу на виконання будівельних робіт
згідно з переліком об'єктів
будівництва, затвердженим центральним
органом виконавчої влади, що
забезпечує формування державної
політики у сфері містобудування; 2)
реєстрації органом державного
архітектурно-будівельного контролю
декларації про початок виконання
будівельних робіт - щодо об'єктів
будівництва, що належать до I - III
категорій складності; 3) видачі
замовнику органом державного
архітектурно-будівельного контролю
дозволу на виконання будівельних робіт
- щодо об'єктів будівництва, що належать
до IV і V категорій складності.

Як вбачається з матеріалів справи та
встановлено судом першої інстанції,
нежила будівля АЗС на Столичному шосе
31/1 у м. Києві (далі - АЗС) належить
Товариству з обмеженою
відповідальністю «Інвест-Регіон» на
підставі Свідоцтва про право власності
САВ № 283373 від 31.07.2007р., виданого
Головним управлінням комунальної
власності м. Києва КМДА (ГУ КВ м. Києва)
на підставі наказу ГУ КВ м. Києва №973-В
від 31.07.2007р.

В той час, як позивач - ТОВ «Альянс
Холдинг» є орендарем АЗС на підставі
договору оренди № 4040-12, укладеного 09
листопада 2012 р. між позивачем та ТОВ
«Інвест-Регіон» (далі - Договір Оренди).

Матеріалами справи підтверджено, що
зазначена будівля АЗС була збудована у
2004 році на замовлення ПВКП «Аверс - 5» та
введена в експлуатацію на підставі
відповідного Акту приймання в
експлуатацію закінченого будівництвом
об'єкта від 08.02.2005 року. В подальшому
право власності на АЗС перейшло до ТОВ
«Інвест-Регіон».

Згідно з ч. 4 ст. 70 Кодексу
адміністративного судочинства України
обставини, які за законом повинні
бути підтверджені певними засобами
доказування, не можуть
підтверджуватися ніякими іншими
засобами доказування, крім випадків,
коли щодо таких обставин не виникає
спору.

Разом з тим, суд звертає увагу, що
відповідач не надав доказів, які б
підтверджували того, що після введення
в експлуатацію згідно акта про
приймання в експлуатацію закінченого
будівництвом об'єкта, зареєстрованого
Управлінням державного
архітектурно-будівельного контролю
міста Києва 08 лютого 2005 року за №20, на
АЗС проводились будь-які будівельні
роботи (побудова паливних резервуарів),
зокрема відповідного повідомлення про
початок виконання будівельних робіт,
зареєстрованої декларації про початок
виконання будівельних робіт або
дозволу на виконання будівельних
робіт.

Таким чином, порушення ТОВ «Альянс
Холдинг» вимог абзацу другого пункту 1
частини шостої статті 2 Закону України
"Про відповідальність за
правопорушення у сфері містобудівної
діяльності" нормативно та
документально не підтверджується,
відповідно, прийняття постанови
№539/13/1/7/26-48/1411/02/4 від 14.11.2013р. про
накладення штрафу за правопорушення у
сфері містобудівельної діяльності є
протиправним, а постанова підлягає
скасуванню.

В зв'язку з вищевикладеним, колегія
суддів приходить до висновку, що судом
першої інстанції ухвалене законне та
обґрунтоване рішення з дотриманням
норм матеріального і процесуального
права.

Відповідно до ч.ч. 1, 2 ст. 71 КАС України
кожна сторона повинна довести ті
обставини, на яких ґрунтуються її
вимоги та заперечення, крім випадків,
встановлених статтею 72 цього Кодексу. В
адміністративних справах про
протиправність рішень, дій чи
бездіяльності суб'єкта владних
повноважень обов'язок щодо доказування
правомірності свого рішення, дії чи
бездіяльності покладається на
відповідача, якщо він заперечує проти
адміністративного позову.

Проте, апелянт не надав до суду
належних доказів, що б підтверджували
факт протиправності рішення суду
першої інстанції, та, як суб'єкт владних
повноважень - не довів правомірність
своїх дій.

Таким чином, підстав для задоволення
апеляційної скарги немає, а її доводи
спростовуються вище наведеним.

Згідно зі ст. 198, п. 1 ч. 1 ст. 200 КАС
України, суд апеляційної інстанції
залишає апеляційну скаргу без
задоволення, а постанову суду - без
змін, якщо визнає, що суд першої
інстанції правильно встановив
обставини справи та ухвалив судове
рішення з додержанням норм
матеріального і процесуального права.

За таких обставин, апеляційну скаргу
слід залишити без задоволення, а
постанову суду першої інстанції - без
змін.

Керуючись ст.ст. 160, 195, 196, 198, 200, 205, 206, 211,
212, 254 Кодексу адміністративного
судочинства України, колегія суддів

У Х В А Л И Л А:

Апеляційну скаргу Інспекції
державного архітектурно-будівельного
контролю у м. Києві залишити без
задоволення, а постанову Окружного
адміністративного суду міста Києва від
03 березня 2014 року - без змін.

Ухвала набирає законної сили з моменту
проголошення та може бути оскаржена в
порядку та строки передбачені ст. 212
Кодексу адміністративного судочинства
України.

Головуючий суддя:

О.М. Оксененко

Судді:
О.В. Карпушова

М.І. Кобаль

Головуючий суддя
Оксененко О.М.

Судді:
Карпушова О.В.

Кобаль М.І.