Справа № 810/408/14-а
Суддя: Спиридонова В.О.
Дата ухвалення: 2014-06-03 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

КИЇВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ
СУД
У Х В А Л А

про відвід (самовідвід) судді

03 червня 2014 року 810/408/14-а

Київський окружний адміністративний
суд у складі головуючого судді
Спиридонової В.О., за участю: секретаря
судового засідання Тятькова І.А.,
розглянувши у відкритому судовому
засіданні в м. Києві заяву позивача про
відвод головуючого судді у
адміністративній справі за позовом
ОСОБА_1, ОСОБА_2 до Відділу Державної
реєстрації актів цивільного стану
реєстраційної служби Баришівського
районного управління юстиції у
Київській області про скасування
актового запису про розірвання шлюбу,
визнання протиправними дій,

ВСТАНОВИВ:

До Київського окружного
адміністративного суду 20.01.2014 року
звернувся ОСОБА_1 з позовом до Відділу
Державної реєстрації актів цивільного
стану реєстраційної служби
Баришівського районного управління
юстиції у Київській області, в якому, з
урахуванням заяви про уточнення
позовних вимог від 15.05.2014, просить суд:

- визнати недійсними актовий запис №10
від 22.11.1958 про розірвання шлюбу між
ОСОБА_3 та ОСОБА_4, та актовий запис №52
від 22.11.1958 про реєстрацію шлюбу між
ОСОБА_3 та ОСОБА_5;

- визнати неправомірними дії
відповідача щодо складання актових
записів №10 та №52 від 22.11.1958 та
свідоцтва про шлюб від 22.11.1958.

Ухвалою Київського окружного
адміністративного суду від 15.05.2014
справа прийнята до провадження суддею
Спиридоновою В.О., залучено до участі у
справі як другого позивача ОСОБА_2,
призначено справу до розгляду у
судовому засіданні на 03.06.2014 о 10:30.

У судовому засіданні позивачем
заявлено відвід головуючого судді
Спиридонової В.О. з тих мотивів, що
існує сумнів щодо об'єктивності,
неупередженості та незалежності судді,
а саме: не реагування на порушення
відповідача при розгляді справи,
зокрема, щодо його ухилення від участі
у справі, незаконна судова тяганина,
ухилення від вирішення п. 3 позовних
вимог та від витребування і
дослідження у судовому засіданні
певних доказів, тощо.

Відповідно до п.4 ч.1 ст.27 КАСУ суддя не
може брати участь в розгляді
адміністративної справи і відводиться
за наявності інших обставин, які
викликають сумнів у його
неупередженості.

Позивач має сумнів щодо
неупередженості судді. Вивчивши доводи
відводу, суд дійшов висновку про
необхідність його задоволення, з
огляду на таке.

Важливу роль у розробці критеріїв
неупередженості (тобто
безсторонності), як складової права на
справедливий судовий розгляд відіграє
практика Європейського суду з прав
людини (надалі - ЄСПЛ), у контексті якої
повинна формуватися національна
судова практика.

Стаття 6 Європейської Конвенції з прав
людини (надалі - ЄКПЛ) у вирішенні цього
питання є ключовою, основним її тезисом
передбачено право кожного при
визначенні його прав та обов'язків на
справедливий публічний розгляд справи
протягом розумного строку незалежним
та безстороннім судом, створеним на
підставі закону. Виходячи з наявної
практики ЄСПЛ, можна констатувати, що
він в цілому визначив концептуальні
підходи до тлумачення ст. 6 ЄКПЛ,
представивши не лише змістовні
характеристики неупередженості, але й
її суб'єктивні та об'єктивні
компоненти.

Так, у справі "П'єрсак проти Бельгії"
ЄСПЛ висловив позицію, згідно з якою,
незважаючи на той факт, що
безсторонність зазвичай означає
відсутність упередженості, або,
навпаки, її наявність може бути
перевірено різноманітними способами
провів розмежування між суб'єктивним
підходом, який відображає особисте
переконання громадянина у конкретній
справі, та об'єктивним підходом, який
визначає, чи були достатні гарантії,
щоб виключити будь-які сумніви з цього
приводу. Таким чином, на основі
вищезазначеного, слід зробити
висновок, що при оцінці безсторонності
суду слід розмежовувати суб'єктивний
та об'єктивний аспект.

Щодо суб'єктивної складової даного
поняття, то у справі "Хаушильд проти
Данії" зазначається, що ЄСПЛ не
потрібні докази фактичної наявності
упередженості судді для відсторонення
його від справи. Суддя вважається
безстороннім, якщо тільки не
з'являються докази протилежного. Таким
чином, існує презумпція
неупередженості судді, а якщо
з'являються сумніви щодо цього, то для
його відводу достатньо заяви сторони
про сумнів в об'єктивному розгляді
справи. На основі ЄСПЛ повинна
формуватися правозастосовча судова
практика, суд дійшов висновку про
наявність тієї суб'єктивної складової,
яка дає право на відвід.

Керуючись статтями 27, 160, 165 Кодексу
адміністративного судочинства
України, суд

УХВАЛИВ:

Задовольнити заяву ОСОБА_1 про відвід
головуючого судді Спиридонової В.О.

Передати справу для розгляду іншим
складом Київського окружного
адміністративного суду відповідно до
ст.15-1 КАСУ.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя
Спиридонова В.О.