Справа № 826/12777/13-а
Суддя: Грибан І.О.
Дата ухвалення: 2014-05-29 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ
АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Головуючий у 1-й інстанції: Шейко Т.І.
Суддя-доповідач: Грибан
У Х В А Л А

Іменем України

29 травня 2014 року
м. Київ

Київський апеляційний
адміністративний суд у складі колегії
суддів:

Головуючий-суддя Грибан
І.О.

судді
Беспалов О.О., Парінов А.Б.

за участі :

секретар с/з Печенюк
Р.В.

пр-к апелянта Хлівнюк
М.М.

пр-к позивача
Карабанов О.В.

розглянув в судовому засіданні в м.
Києві апеляційну скаргу Комунального
підприємства «Дирекція з утримання та
обслуговування житлового фонду в
Святошинському районі м.Києва» на
ухвалу Окружного адміністративного
суду міста Києва від 09 квітня 2014 року у
справі за адміністративним позовом
Державної фінансової інспекції в
м.Києві до Комунального підприємства
«Дирекція з утримання та
обслуговування житлового фонду в
Святошинському районі м.Києва» про
зобов'язання вчинити дії -

В С Т А Н О В И В :

В даній справі постановою Окружного
адміністративного суду міста Києва від
09 вересня 2013 року позов Державної
фінансової інспекції в м. Києві
задоволено і зобов'язано Комунальне
підприємство «Дирекція з утримання та
обслуговування житлового фонду в
Святошинському районі м. Києва»
виконати пункти 2, 3 та 5 вимоги
Держфінінспекції в м. Києві від 19
березня 2013 року №26-11-14-14/3493, а саме:
вжити заходів щодо забезпечення: -
списання в бухгалтерському обліку КП
«Дирекція» безнадійної заборгованості
на загальну суму 1367,87 тис. грн. (п. 2
письмової вимоги); - відшкодування
завданих збитків в сумі 6,3 тис. грн. з
винних осіб (п. 3 письмової вимоги); -
стягнення у повному обсязі коштів в
сумі 4,79 тис. грн. на користь КП
«Дирекція» (п. 5 письмової вимоги).

Відповідач звернувся до суду з заявою
про роз'яснення зазначеної постанови
від 09 вересня 2013 року.

Ухвалою Окружного адміністративного
суду міста Києва від 09 квітня 2014 року у
задоволенні заяви про роз'яснення
рішення суду відмовлено.

Не погоджуючись із ухвалою суду першої
інстанції, відповідачем подано
апеляційну скаргу з підстав порушення
судом першої інстанції норм
матеріального права, в якій просить
скасувати ухвалу суду першої інстанції
та постановити нову.

Заслухавши суддю-доповідача, пояснення
представників сторін, перевіривши
матеріали справи, доводи апеляційної
скарги та заперечень на неї, колегія
суддів вважає що апеляційна скарга не
підлягає до задоволення, виходячи з
наступного.

Відповідно до ст. 200 КАС України суд
апеляційної інстанції залишає
апеляційну скаргу без задоволення, а
постанову або ухвалу суду - без змін,
якщо визнає, що суд першої інстанції
правильно встановив обставини справи
та ухвалив судове рішення з
додержанням норм матеріального і
процесуального права.

Відмовляючи в задоволенні заяви, суд
першої інстанції виходив з того, що у
своїй заяві позивач ставить питання
про роз'яснення постанови Окружного
адміністративного суду міста Києва від
09 вересня 2013 року шляхом визначення
(встановлення) заходів спрямованих на
виконання вимог контролюючого органу,
що є виходом за межі позовних вимог у
справі та встановлення і застосування
норм матеріального права, що не
стосуються предмету позову.

Колегія суддів не може не погодитися з
таким висновком суду першої інстанції,
зважаючи на наступне.

Відповідно до ст. 159 КАС України судове
рішення повинно бути законним і
обґрунтованим. Законним є рішення,
ухвалене судом відповідно до норм
матеріального права при дотриманні
норм процесуального права.
Обґрунтованим є рішення, ухвалене
судом на підставі повно і всебічно
з'ясованих обставин у адміністративній
справі, підтверджених такими доказами,
які були досліджені в судовому
засіданні.

Відповідно до ч. 1 ст. 170 КАС України,
якщо судове рішення є незрозумілим,
суд, який його ухвалив, за заявою осіб,
які беруть участь у справі, або
державного виконавця ухвалою роз'яснює
своє рішення, не змінюючи при цьому
його змісту.

Згідно із ч. 2 ст. 170 КАС України, подання
заяви про роз'яснення судового рішення
допускається, якщо воно ще не виконано
або не закінчився строк, протягом якого
судове рішення може бути подане для
примусового виконання.

Виходячи зі змісту даної норми слід
зазначити, що роз'яснення судового
рішення є одним із способів усунення
його недоліків, без виправлення і
постановлення додаткового рішення цим
же судом. Роз'ясненню підлягає судове
рішення у разі, якщо незрозуміла його
резолютивна частина та без роз'яснення
якої ускладнюється його виконання.

Конкретного і вичерпного переліку
критеріїв для визначення рішення
незрозумілим правова норма не містить,
а із змісту закону вбачається, що їх має
навести особа, яка звертається із
заявою про роз'яснення судового
рішення.

Виходячи із системного тлумачення
положень статті 170 КАС, роз'яснено може
бути постанову чи ухвалу суду у разі,
якщо без такого роз'яснення її тяжко
виконати, оскільки високою є
ймовірність неправильного виконання
внаслідок неясності резолютивної
частини рішення. Тому механізм,
визначений цією статтею, не може
використовуватися, якщо хтось із осіб,
які беруть участь у справі, не розуміє,
наприклад, мотивації судового рішення.
У разі незгоди з мотивацією судового
рішення особи, які беруть участь у
справі, можуть оскаржити це судове
рішення, якщо таке право надане цим
Кодексом.

Як вбачається з матеріалів справи
постановою Окружного
адміністративного суду міста Києва від
09 вересня 2013 року задоволено позовні
вимоги Державної фінансової інспекції
в м. Києві та зобов'язано Комунальне
підприємство «Дирекція з утримання та
обслуговування житлового фонду в
Святошинському районі м. Києва»
виконати пункти 2, 3 та 5 вимоги
Держфінінспекції в м. Києві від 19
березня 2013 року №26-11-14-14/3493, а саме:
вжити заходів щодо забезпечення: -
списання в бухгалтерському обліку КП
«Дирекція» безнадійної заборгованості
на загальну суму 1367,87 тис. грн. (п. 2
письмової вимоги); - відшкодування
завданих збитків в сумі 6,3 тис. грн. з
винних осіб (п. 3 письмової вимоги); -
стягнення у повному обсязі коштів в
сумі 4,79 тис. грн. на користь КП
«Дирекція» (п. 5 письмової вимоги).

Постанова Окружного адміністративного
суду міста Києва від 09 вересня 2013 року
відповідачем в апеляційному порядку не
оскаржувалася та набрала законної
сили.

31.03.2014р. відповідач подав заяву про
роз'яснення судового рішення.

Зі змісту заяви про роз'яснення рішення
суду вбачається, що підставою для
звернення стало незрозумілість
відповідачем, які саме заходи потрібно
вжити підприємству за вищевказаним
судовим рішенням для списання
безнадійної дебіторської
заборгованості , відшкодування
завданих підприємству збитків ,
стягнення з винних осіб коштів

Крім того, представник апелянта в суді
апеляційної інстанції уточнив, що
звернення за роз'ясненням судового
рішення мало на меті визначення чи є
достатніми для виконання вимог органу
державного фінансового контролю ті чи
інші дії, що вже здійснювалися
підконтрольним підприємством.

Отже, колегія суддів вважає, що такі
обґрунтування заяви свідчать про те, що
рішення суду відповідачу зрозуміле та
він обізнаний про послідовність
заходів, які необхідно вжити на
виконання рішення суду, а подання заяви
не обумовлене ускладненістю виконання
судового рішення.

Крім того, колегія суддів , звертає
увагу, що відповідно до Закону України
«Про основні засади здійснення
державного фінансового контролю в
Україні» органу державного
фінансового контролю надається право
пред'являти керівникам та іншим особам
підприємств, установ та організацій, що
контролюються, обов'язкові до
виконання вимоги щодо усунення
виявлених порушень законодавства.

Відповідно до пункту 6 Положення про
Державну фінансову інспекцію України,
затвердженого Указом Президента
України від 23 квітня 2011 № 499/2011 (далі -
Положення) Держфінінспекція України
для виконання покладених на неї
завдань має право в установленому
порядку, зокрема, пред'являти
керівникам та іншим особам
підприємств, установ та організацій, що
контролюються, обов'язкові до
виконання вимоги щодо усунення
виявлених порушень законодавства.

Також Положенням установлено, що у
разі, якщо підконтрольною установою не
забезпечено виконання вимог до
усунення виявлених під час здійснення
державного фінансового контролю
порушень законодавства з питань
збереження і використання активів
Держфінінспекція України має право
звернутися до суду в інтересах держави.

При виявленні збитків, завданих
державі чи об'єкту контролю, орган
державного фінансового контролю має
право визначати їх розмір згідно з
методикою, затвердженою Кабінетом
Міністрів України, та звернутися до
суду в інтересах держави, якщо
підконтрольною установою не
забезпечено виконання вимог до
усунення виявлених під час здійснення
державного фінансового контролю
порушень законодавства з питань
збереження і використання активів.

Вимога органу державного фінансового
контролю спрямована на корегування
роботи підконтрольної організації та
приведення її у відповідність із
вимогами законодавства і у цій частині
вона є обов'язковою до виконання.

Що стосується відшкодування виявлених
збитків, завданих державі чи об'єкту
контролю то про їх наявність може бути
зазначено у вимозі, але вони не можуть
бути примусово стягнуті шляхом вимоги.
Такі збитки відшкодовуються у
добровільному порядку або шляхом
звернення до суду з відповідним
позовом.

Оскільки в постанові Окружного
адміністративного суду міста Києва від
09 вересня 2013 року чітко визначені
спосіб захисту порушеного права в
межах заявлених позивачем позовних
вимог, то колегія суддів приходить до
висновку, що у суду першої інстанції не
було підстав для задоволення заяви про
роз'яснення судового рішення.

Таким чином, колегія суддів вважає, що
рішення суду першої інстанції
ґрунтується на всебічному, повному та
об'єктивному розгляді всіх обставин
справи, які мають значення для
вирішення спору, відповідає нормам
матеріального та процесуального права,
доводи апеляційної скарги не
спростовують висновків суду,
викладених у оскаржуваній ухвалі, у
зв'язку з чим підстав для її скасування
не вбачається.

Керуючись ст.ст. 159, 160, 195, 196, 200, 205, 206, 254
КАС України, суд -

УХВАЛИВ:

Апеляційну скаргу Комунального
підприємства «Дирекція з утримання та
обслуговування житлового фонду в
Святошинському районі м.Києва» -
залишити без задоволення, а ухвалу
Окружного адміністративного суду
міста Києва від 09 квітня 2014 року - без
змін.

Ухвала набирає законної сили з моменту
проголошення та може бути оскаржена
шляхом подання касаційної скарги
безпосередньо до Вищого
адміністративного суду України.

Головуючий-суддя І.О.Грибан

Суддя
О.О.Беспалов

Суддя
А.Б.Парінов

Повний текст виготовлено - 02.06.2014 р.

.

Головуючий суддя
Грибан І.О.

Судді:
Беспалов О.О.

Парінов А.Б.