Справа № 804/15024/13-а
Суддя: Рищенко Андрій Юрійович
Дата ухвалення: 2014-02-19 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ПОСТАНОВА ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

19 лютого 2014 р. Справа № 804/15024/13-а
Дніпропетровський окружний
адміністративний суд у складі:

головуючого судді - Рищенко А.Ю.,

розглянувши в порядку скороченого
провадження у місті Дніпропетровську
адміністративну справу за позовом
Головного управління Державної служби
України з надзвичайних ситуацій у
Дніпропетровській області до Фізичної
особи-підприємця ОСОБА_1 про
застосування заходів реагування , -

ВСТАНОВИВ:

13.11.2013 року до Дніпропетровського
окружного адміністративного суду
звернулось Головне управління
Державної служби України з
надзвичайних ситуацій у
Дніпропетровській області з позовом до
Фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 про
застосування заходів реагування.

Ухвалою суду від 28.11.2013 року було
відкрито скорочене провадження у
справі після залишення позовної заяви
без руху ухвалою суду від 14.11.22013 року.

Свої вимоги позивач обґрунтовує тим, що
за результатами проведеної планової
перевірки нічного клубу «ІНФОРМАЦІЯ_1»
Фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 за
адресою: АДРЕСА_1, щодо додержання
(виконання) вимог законодавства у
сферах пожежної та техногенної
безпеки, цивільного захисту були
встановлені порушення вимог чинного
законодавства. Під час проведення
перевірки позивач прийшов до висновку,
що подальша експлуатація приміщень
нічного клубу із виявленими
порушеннями пожежної безпеки
створюють загрозу життю та/або здоров'ю
людей.

Просить суд: застосувати заходи
реагування у вигляді повного зупинення
експлуатації приміщень нічного клубу
«ІНФОРМАЦІЯ_1» Фізичної
особи-підприємця ОСОБА_1 за адресою:
АДРЕСА_1.

Згідно п. 2 ч. 5 ст. 183-2 КАС України справа
повинна бути розглянута у порядку
скороченого провадження не пізніше
трьох днів з дня закінчення строку,
передбаченого для надання заперечень
або заяви про визнання позову, якщо до
суду не було подано заперечення
відповідача та за умови, що справа
розглядається судом за
місцезнаходженням відповідача.

Копію ухвали про відкриття скороченого
провадження було направлено на адресу
відповідача, проте конверт із поштовим
вкладенням повернувся на адресу суду. У
відповідності до норм ч. 11 ст. 35 КАС
України поштове відправлення
вважається врученим належним чином.
Будь-яких заперечень проти даного
адміністративного позову, пояснень на
адресу суду від відповідача не
надходило.

Так, п. 5 ч. 1 ст. 183-2 КАС України визначає,
що скорочене провадження
застосовується в адміністративних
справах, в тому числі і щодо
застосування у випадках, передбачених
законом, заходів реагування у сфері
державного нагляду (контролю), якщо
вони можуть бути застосовані виключно
за судовим рішенням.

Відповідно до ч. 4 ст. 183-2 КАС України
суддя розглядає справу в порядку
скороченого провадження одноособово,
без проведення судового засідання та
виклику осіб, які беруть участь у
справі. За результатами розгляду
справи у скороченому провадженні
суддя, оцінивши повідомлені позивачем,
відповідачем обставини, за наявності
достатніх підстав приймає законне
судове рішення. У разі недостатності
повідомлених позивачем обставин або
якщо за результатами розгляду поданого
відповідачем заперечення суд прийде до
висновку про неможливість ухвалення
законного судового рішення без
проведення судового засідання та
виклику осіб, які беруть участь у
справі, суд розглядає справу за
загальними правилами цього Кодексу,
про що постановляє ухвалу, яка не
підлягає оскарженню.

Суд, вивчивши матеріали справи та
оцінивши їх у сукупності, вважає
необхідним даний адміністративний
позов задовольнити повністю з
наступних підстав.

Відповідно до ст. 3 Конституції України
людина, її життя і здоров'я, честь і
гідність, недоторканність і безпека
визнаються в Україні найвищою
соціальною цінністю.

З матеріалів справи вбачається, що у
період з 11.10.2013 по 30.10.2013 відповідно до
вимог Кодексу цивільного захисту
України, ст. 5 Закону України «Про
основні засади державного нагляду
(контролю) у сфері господарської
діяльності» та наказу начальника
Дніпродзержинського міського
управління Головного управління
Державної служби з надзвичайних
ситуацій (ДСНС) України у
Дніпропетровській області від 20.09.2013 №
24 інспектором ДПРЧ-8 ДПРЗ-1 Головного
управління ДСНС України в
Дніпропетровській області проведено
планову перевірку нічного клубу
«ІНФОРМАЦІЯ_1» Фізичної
особи-підприємця ОСОБА_1 за адресою:
АДРЕСА_1 з метою додержання (виконання)
вимог законодавства у сферах пожежної
та техногенної безпеки, цивільного
захисту.

При цьому позивач зазначає, що суб'єкт
господарювання - Фізична
особа-підприємець ОСОБА_1, - з
урахуванням затверджених постановою
Кабінету Міністрів України від 29
лютого 2012 року № 306 критеріїв розподілу
суб'єктів господарювання за ступенями
ризику його господарської діяльності,
віднесений до високого ступеню ризику.

Хід та результати перевірки було
викладено в акті перевірки нічного
клубу «ІНФОРМАЦІЯ_1» Фізичної
особи-підприємця ОСОБА_1 щодо
додержання (виконання) вимог
законодавства у сферах пожежної та
техногенної безпеки, цивільного
захисту від 30.10.2013 № 153 (далі - акт).

Відповідно до вказаного акту позивачем
були встановлені порушення Кодексу
цивільного захисту України № 5403-VІ,
Правил пожежної безпеки в Україні,
затверджених наказом МНС України № 126
від 19.10.2004 року, зареєстрованих у
Міністерстві юстиції України 04.11.2004 за
№1480/10009 (далі - НАПБ А 01.001-2004), Державних
будівельних норм України «Інженерне
обладнання будинків і споруд. Системи
протипожежного захисту», затверджено
наказом Мінрегіонбуду України від
22.12.2010 року № 537 (далі - ДБН В.2.5-56-2010),
Державних будівельних норм України
«Будинки і споруди.
Культурно-видовищні та дозвільні
заклади», затверджено наказом Держбуду
України від 27.09.2005 року № 171 (далі - ДБН
В.2.2-16-2005), Державних будівельних норм
України «Пожежна безпека об'єктів
будівництва», затверджено наказом
Держбуду України від 03.12.2002 року № 88
(далі - ДБН В.1.1-7-2002*), Правил будови
електроустановок. Електрообладнання
спеціальних установок (далі - ДНАОП
0.00-1.32-01), Типові норми належності
вогнегасників, затверджені наказом МНС
України № 151 від 02.04.2004 року,
зареєстровані у Міністерстві юстиції
України 29.04.2004 року за № 554/9153 (далі -
НАПБ Б.03.001-2004), а саме:

- з'єднання, відгалуження та
окінцювання жил електропроводів не
виконано за допомогою опресування,
зварювання, паяння або затискачів
(гвинтових, болтових тощо) (п. 5.1.7 НАПБ
А.01.001-2004);

- не закрито кришками всі
розподільчі коробки (п. 5.1.8 НАПБ
А.01.001-2004);

- допускається улаштування та
експлуатацію тимчасових електромереж
(п. 5.1.9 НАПБ А.01.001-2004);

- не надано акт проведення
схованих робіт щодо прокладання
електричних проводів під підвісною
стелею (п. 5.1.1, 5.1.15 НАПБ А.01.001-2004, п. 2.5.7
ДНАОП 0.00-1.32-01);

- під електророзетки, що
розміщуються в приміщенні нічного
клубу і які встановлено на горючих
основах не підкладено суцільний
негорючий матеріал, що виступає за
габарити апарата не менше ніж на 0,01 м.
(п. 5.1.27 НАПБ А.01.001-2004);

- допускається користування
пошкодженими подовжувачами та
електророзетками (п. 5.1.29 НАПБ А.01.001-2004);

- допускається підвішування
світильників безпосередньо на
струмопровідному проводі (п. 5.1.29 НАПБ
А.01.001-2004);

- світильники з лампами
розжарювання не обладнано плафонами з
суцільного силікатного скла (п. 5.1.29
НАПБ А.01.001-2004);

- не виконано заміри опору
ізоляції силової та освітлювальної
мережі (п. 5.1.34 НАПБ А.01.001-2004);

- розмір другого евакуаційного
виходу не відповідає протипожежним
вимогам будівельних норм, а саме висота
повинна буди не меншою 2,0 м, а ширина -
0,8м. (п. 4.3.1 НАПБ А.01.001-2004, п. 5.16 ДБН
В.1.1-7-2002*);

- сходову клітку другого
евакуаційного виходу не забезпечено
евакуаційним освітленням (п. 4.3.8 НАПБ
А.01.001-2004);

- обслуговуючий персонал не
забезпечено електричними ліхтарями (не
менше одного ліхтаря на кожного
працівника, який працює у вечірній або
нічний час) (п. 4.3.10 НАПБ А.01.001-2004);

- двері другого евакуаційного
виходу не обладнано запорами, які легко
відмикаються (п. 4.3.11 НАПБ А.01.001-2004);

- приміщення нічного клубу не
обладнано системою пожежної
сигналізації (п.6.1.2 НАПБ А.01.001-2004,
додаток В таблиця В.1 п. 4.1, 5.3 ДБН
В.2.5-56-2010);

- приміщення нічного клубу не
обладнано системою оповіщення про
пожежу (п.6.2.1 НАПБ А.01.001-2004, п. 6.1 табл. Г.1
додатку Г ДБН В.2.5-56-2010);

- приміщення нічного клубу не
обладнано системою димовидаляння (п.
5.3.1 НАПБ А.01.001-2004, п. 14.20 ДБН В.2.2-16-2005);

- приміщення нічного клубу не
укомплектовано первинними засобами
пожежогасіння (вогнегасниками,
сертифікованими в Україні) згідно норм
належності (п. 6.4.8, 6.4.9, 6.4.15, 2.9 НАПБ
А.01.001-2004, НАПБ Б.03.001-2004);

- посадовою особою, відповідальною
за пожежну безпеку не пройдено
навчання з питань пожежно-технічного
мінімуму з отриманням відповідного
посвідчення (п. 3.19 НАПБ А.01.001-2004).

Відповідач отримала примірник акту
перевірки та підписала такий без
зауважень або заперечень. При цьому не
мала зауважень до проведеного
планового заходу та складеного акта
перевірки.

Відповідно до підп. 57 п. 4 Положення про
Державну службу України з надзвичайних
ситуацій, затвердженого Указом
Президента № 20/2013 від 16.01.2013 року на
ДСНС України покладено завдання
організовувати та проводити перевірки
додержання вимог законодавства у
сферах цивільного захисту, техногенної
та пожежної безпеки, організації
виконання заходів щодо захисту
населення і територій від надзвичайних
ситуацій техногенного та природного
характеру на підприємствах, в
установах, організаціях, що входять до
складу залізничного, автомобільного,
авіаційного, морського та річкового
транспорту, на базах, складах,
арсеналах зберігання та у місцях
виробництва, утилізації
ракетно-артилерійського озброєння,
компонентів рідкого ракетного палива.

Згідно пп. 63 п. 4 Положення про Головне
управління Державної служби України з
надзвичайних ситуацій (ДСНС) у
Дніпропетровській області
затвердженого наказом ДСНС України № 3
від 04.02.2013 року, Головне управління
відповідно до покладених на нього
завдань на відповідній території
здійснює безпосередньо та через
підпорядковані підрозділи нагляд
(контроль) за додержанням і виконанням
вимог законодавства у сферах пожежної
і техногенної безпеки та цивільного
захисту місцевими органами виконавчої
влади, органами місцевого
самоврядування, підприємствами,
установами і організаціями усіх форм
власності, іншими суб'єктами
господарювання, а також громадянами
України, іноземцями та особами без
громадянства.

Статтею 1 Закону України «Про основні
засади державного нагляду (контролю) у
сфері господарської діяльності»
державний нагляд (контроль) визначено,
що діяльність уповноважених законом
центральних органів виконавчої влади,
їх територіальних органів, державних
колегіальних органів, органів
виконавчої влади Автономної
Республіки Крим, органів місцевого
самоврядування (далі - органи
державного нагляду (контролю)) в межах
повноважень, передбачених законом,
щодо виявлення та запобігання
порушенням вимог законодавства
суб'єктами господарювання та
забезпечення інтересів суспільства,
зокрема належної якості продукції,
робіт та послуг, прийнятного рівня
небезпеки для населення, навколишнього
природного середовища.

У відповідності до пп. 12 п. 1 ст. 67
Кодексу цивільного захисту України до
повноважень центрального органу
виконавчої влади, який здійснює
державний нагляд у сфері техногенної
та пожежної безпеки, належить
звернення до адміністративного суду
щодо застосування заходів реагування у
вигляді повного або часткового
зупинення до повного усунення порушень
вимог законодавства у сфері
техногенної та пожежної безпеки роботи
підприємств, окремих виробництв,
виробничих дільниць, експлуатації
будівель, об'єктів, споруд, цехів,
дільниць, а також машин, механізмів,
устаткування, транспортних засобів,
зупинення проведення робіт, у тому
числі будівельно-монтажних, випуску і
реалізації пожежо - небезпечної
продукції, систем та засобів
протипожежного захисту, надання
послуг, якщо ці порушення створюють
загрозу життю та/або здоров'ю людей.

Пункт 1 ст. 68 Кодексу цивільного захисту
України зазначає, що посадові особи
центрального органу виконавчої влади,
який здійснює державний нагляд у сфері
техногенної та пожежної безпеки, у разі
порушення вимог законодавства з питань
техногенної та пожежної безпеки, у тому
числі невиконання їх законних вимог,
зобов'язані застосовувати санкції,
визначені законом.

Згідно з п. 2 ст. 68 Кодексу цивільного
захисту України у разі встановлення
порушення вимог законодавства у сфері
техногенної та пожежної безпеки, що
створює загрозу життю та здоров'ю
людей, посадові особи центрального
органу виконавчої влади, який здійснює
державний нагляд у сферах техногенної
та пожежної безпеки, звертаються до
адміністративного суду щодо
застосування заходів реагування у
вигляді повного або часткового
зупинення роботи підприємств, окремих
виробництв, виробничих дільниць,
агрегатів, експлуатації будівель,
споруд, окремих приміщень, випуску та
реалізації пожежо - небезпечної
продукції, систем та засобів
протипожежного захисту у порядку,
встановленому законом.

Як встановлено у ст. 70 Кодексу
цивільного захисту України підставою
для звернення центрального органу
виконавчої влади, який здійснює
державний нагляд у сфері техногенної
та пожежної безпеки, до
адміністративного суду щодо
застосування заходів реагування у
вигляді повного або часткового
зупинення роботи підприємств, об'єктів,
окремих виробництв, цехів, дільниць,
експлуатації машин, механізмів,
устаткування, транспортних засобів є:

1) недотримання вимог пожежної безпеки,
визначених цим Кодексом, іншими
нормативно-правовими актами,
стандартами, нормами і правилами;

Повне або часткове зупинення роботи
підприємств, об'єктів, окремих
виробництв, цехів, дільниць,
експлуатації машин, механізмів,
устаткування, транспортних засобів,
виконання робіт, надання послуг
здійснюється виключно за рішенням
адміністративного суду.

Відповідно до ч. 5 ст. 4 ЗУ «Про основні
засади державного нагляду (контролю) у
сфері господарської діяльності» повне
або часткове зупинення виробництва
(виготовлення) або реалізація
продукції, виконання робіт, надання
послуг допускається за постановою
адміністративного суду, ухваленою за
результатами розгляду позову органу
державного нагляду (контролю) щодо
застосування заходів реагування.
Вжиття інших заходів реагування,
передбачених законом, допускається за
вмотивованим письмовим рішенням
керівника органу державного нагляду
(контролю) чи його заступника, а у
випадках, передбачених законом, - із
наступним підтвердженням
обґрунтованості вжиття таких заходів
адміністративним судом.

Відповідно до ч. 7 ст. 7 ЗУ «Про основні
засади державного нагляду (контролю) у
сфері господарської діяльності» на
підставі акта, складеного за
результатами здійснення заходу, в ході
якого виявлено порушення вимог
законодавства, орган державного
нагляду (контролю) за наявності підстав
для повного або часткового зупинення
виробництва (виготовлення), реалізації
продукції, виконання робіт, надання
послуг звертається у порядку та строки,
встановлені законом, з відповідним
позовом до адміністративного суду. У
разі необхідності вжиття інших заходів
реагування орган державного нагляду
(контролю) протягом п'яти робочих днів з
дня завершення здійснення заходу
державного нагляду (контролю) складає
припис, розпорядження, інший
розпорядчий документ щодо усунення
порушень, виявлених під час здійснення
заходу, а у випадках, передбачених
законом, також звертається у порядку та
строки, встановлені законом, до
адміністративного суду з позовом щодо
підтвердження обґрунтованості вжиття
до суб'єкта господарювання заходів
реагування, передбачених відповідним
розпорядчим документом.

Відповідно до п. 3 ст. 55 Кодексу
цивільного захисту України
забезпечення пожежної безпеки суб'єкта
господарювання покладається на
власників та керівників таких
суб'єктів господарювання.

Відповідно до підпунктів 21, 23 пункту 1
статті 20 Кодексу цивільного захисту
України на суб'єкта господарювання
покладається обов'язок:

забезпечення виконання вимог
законодавства у сфері техногенної та
пожежної безпеки, а також виконання
вимог приписів, постанов та
розпоряджень центрального органу
виконавчої влади, який здійснює
державний нагляд у сферах техногенної
та пожежної безпеки;

здійснювати заходи щодо впровадження
автоматичних засобів виявлення та
гасіння пожеж і використання для цієї
мети виробничої автоматики.

Отже, результати проведеної
відповідачем перевірки показали, що
подальша експлуатація приміщень
нічного клубу «ІНФОРМАЦІЯ_1» Фізичної
особи-підприємця ОСОБА_1 із
вищезазначеними порушеннями пожежної
безпеки створюють загрозу життю та/або
здоров'ю людей.

За поясненнями позивача, при не
проведенні замірів опору ізоляції
силової та освітлювальної
електромережі унеможливлюється
визначення можливості застосування
освітлювальної та силової
електромережі для безаварійної роботи
або роботи в режимі короткого
замкнення, яке призводить до
виникнення пожежі та впливу
небезпечних факторів пожежі (продуктів
горіння, чадного газу та підвищених
температур), що створює загрозу життю
та/або здоров'ю людей.

Також як вказує контролюючий орган при
порушенні виконання монтажу проводів і
кабелів, тобто не за допомогою
опресування, зварювання, паяння або
затискачів (гвинтових, болтових тощо),
призводить до аварійної експлуатації
освітлювальної та силової
електромережі та зниження її технічних
характеристик, яке призводить до
виникнення пожежі та впливу
небезпечних факторів пожежі (продуктів
горіння, чадного газу та підвищених
температур), та створює загрозу життю
та/або здоров'ю людей.

При використанні тимчасових
електричних мереж та порушенні
виконання монтажу проводів і кабелів,
призводить до аварійної експлуатації
освітлювальної та силової
електромережі та зниження її технічних
характеристик, яке призводить до
виникнення пожежі та впливу
небезпечних факторів пожежі (продуктів
горіння, чадного газу та підвищених
температур) на людей та створить
загрозу життю та/або здоров'ю людей.

Вразі монтажу електророзеток та
вимикачів на горючу основу без
підкладання під них основи з
негорючого матеріалу, яка виступає за
габарити апарата не менше ніж на 0,01м,
призведе до аварійної експлуатації
електровиробів, нагрівання горючого
матеріалу, що може привести до займання
та виникнення пожежі з подальшим
впливом небезпечних факторів пожежі
(продуктів горіння, чадного газу та
підвищених температур) на людей та
створить загрозу життю та/або здоров'ю
людей.

При порушенні виконання монтажу
світильників та їх не відповідність,
тобто зменшення ступеня захисту
світильника, призводить до аварійної
експлуатації освітлювальної та
силової електромережі та зниження її
технічних характеристик, яке
призводить до виникнення пожежі та
впливу небезпечних факторів пожежі
(продуктів горіння, чадного газу та
підвищених температур), та створює
загрозу життю та/або здоров'ю людей.

При порушенні умов експлуатації
розподільчих коробок та їх не
відповідність, тобто зменшення ступеня
захисту розподільчих коробок,
призводить до аварійної експлуатації
освітлювальної та силової
електромережі та зниження її технічних
характеристик розподільчих коробок,
яке призводить до виникнення пожежі та
впливу небезпечних факторів пожежі
(продуктів горіння, чадного газу та
підвищених температур) та створює
загрозу життю та/або здоров'ю людей.

При підвішуванні світильників з лампою
розжарювання безпосередньо на
струмопровідних проводах, призводить
до аварійної експлуатації
освітлювальної та силової
електромережі та зниження її технічних
характеристик, яке призводить до
виникнення пожежі та впливу
небезпечних факторів пожежі (продуктів
горіння, чадного газу та підвищених
температур) на людей та створить
загрозу життю та/або здоров'ю людей.

При допущенні експлуатації
пошкодженої розетки та подовжувачів,
призводить до аварійної експлуатації
освітлювальної та силової
електромережі та зниження її технічних
характеристик, яке призводить до
виникнення пожежі та впливу
небезпечних факторів пожежі (продуктів
горіння, чадного газу та підвищених
температур) на людей та створить
загрозу життю та/або здоров'ю людей.

При недотриманні вимог до шляхів
евакуації та евакуаційних виходів може
призвести до перешкоджання евакуації
людей, затору людського потоку та
збільшення часу евакуації, що в свою
чергу збільшує час впливу небезпечних
факторів пожежі на людину та створює
загрозу життю та/або здоров'ю людей.

Відсутність аварійного (евакуаційного)
освітлення не дасть людям можливість
покинути небезпечне місце та не
створить необхідні умови бачення та
орієнтацію на шляхах евакуації і
унеможливить пошук засобів безпеки та
пожежогасіння.

Відсутність навчання по програмі
пожежно-технічного мінімуму призведе
до паніки та невірним діям персоналу
при виникненні пожежі, що в свою чергу
сприяє розвитку пожежі, перешкоджає
евакуації людей в окремих випадках при
незнанні небезпечних чинників у
технологічному процесі та його
порушення може призвести до виникнення
пожежі або вибуху.

При порушенні вимог до евакуаційних
виходів, а саме не виконання їх на
легковідчиняємих запорах з середини,
унеможливить їх використання як
евакуаційного виходу при виникненні
пожежі, що в свою чергу збільшує час
впливу небезпечних факторів пожежі на
людину та створює загрозу життю та/або
здоров'ю людей.

Відсутність автоматичної пожежної
сигналізації та системи оповіщення
призведе до пізнього виявлення пожежі
та оповіщення людей, які перебувають у
будівлі, в зв'язку з чим первинні засоби
пожежогасіння будуть не ефективними,
продукти горіння та чадний газ
унеможливлять своєчасну та безпечну
евакуацію людей з будівлі та
призведуть до отруєння людей що
перебуватимуть у ній, гасіння пожежі
здійсниться лише після прибуття
пожежних підрозділів з необхідними
засобами гасіння.

Відсутність первинних засобів
пожежогасіння та не відповідність
їхнього технічного стану унеможливить
гасіння пожежі на ранній стадії
розвитку, сприяє беззахисності людини
перед факторами пожежі та призводить
до безперешкодного розповсюдження
пожежі по будівельним конструкціям, їх
руйнації, що в свою чергу створює
загрозу життю та/або здоров'ю людей.

При відсутності системи димовидалення,
приведе до ускладнення видалення
продуктів горіння під час пожежі та
зменшує час розповсюдження
небезпечних факторів пожежі (особливо
диму) по всім поверхах, в тому числі по
шляхам евакуації, унеможлививши
евакуацію людей з будівлі, що
загрожуватиме життю та/або здоров'ю
людей.

Відсутність електричних ліхтарів у
обслуговуючого персоналу може
призвести у разі відключення
електроенергії до дезорієнтування у
просторі та неможливості знаходження
шляхів евакуації, що загрожуватиме
життю та/або здоров'ю людей.

Вищевикладене свідчить про дійсну
наявність небезпеки для життя та/або
здоров'я людей, тим більше з
урахуванням специфіки роботи закладу
та наявністю відвідувачів. Відповідач
не заперечував проти позову, не надавав
своїх зауважень, пояснень, тощо по суті
позовних вимог, а це суперечить
положенням ст. 71 КАС України. Тому,
позовні вимоги Головного управління
Державної служби України з
надзвичайних ситуацій у
Дніпропетровській області щодо
застосування заходів реагування у
сфері державного нагляду є цілком
обґрунтованими та такими, що
підлягають задоволенню повністю.

На підставі викладеного, керуючись
ст.ст. 10, 12, 60, 86, 160, 161, 163, 183-2 КАС України,
суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Адміністративний позов Головного
управління Державної служби України з
надзвичайних ситуацій у
Дніпропетровській області до Фізичної
особи-підприємця ОСОБА_1 про
застосування заходів реагування -
задовольнити повністю.

Застосувати заходи реагування у
вигляді повного зупинення
експлуатації приміщень нічного клубу
«ІНФОРМАЦІЯ_1» Фізичної
особи-підприємця ОСОБА_1
(ідентифікаційний номер - НОМЕР_1) за
адресою: АДРЕСА_1.

Постанову суду відповідно до ч. 1 ст. 256
КАС України, звернути до негайного
виконання. Постанова суду набирає
законної сили після закінчення строку
подання апеляційної скарги.

Постанова суду може бути оскаржена до
Дніпропетровського апеляційного
адміністративного суду шляхом подачі
апеляційної скарги через
Дніпропетровський окружний
адміністративний суд протягом десяти
днів з дня її отримання.

Суддя
А.Ю.
Рищенко