Справа № 826/3948/14
Суддя: Каракашьян С.К.
Дата ухвалення: 2014-05-06 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД міста
Каменєва 8, корпус 1П О С Т А Н О В А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
06 травня 2014 року № 826/3948/14
Окружний адміністративний суд міста
Києва у складі судді головуючого
Каракашьяна С.К., розглянувши у
письмовому провадженні
адміністративну справуза позовом
Товариства з обмеженою
відповідальністю «МБТ Трейд»до1.
Київської міжрегіональної митниці
Міндоходів, 2. Головного управління
Державної казначейської служби
України у місті Києвіпровизнання
протиправним та скасування рішення про
коригування митної вартості, стягнення
ОБСТАВИНИ СПРАВИ:
Позивач звернувся до суду з позовною
заявою, в якій просить суд визнати
протиправним та скасувати рішення
Київської міжрегіональної митниці
Міндоходів про коригування митної
вартості від 16.09.2013 № 100250000/2013/600724/2; від
16.09.2013 № 100250000/2013/600725/2; від 19.09.2013 №
100250000/2013/600748/2; від 23.09.2013 № 100250000/2013/600757/2;
від 27.09.2013 № 100250000/2013/600773/2; від 27.09.2013 №
100250000/2013/600774/2, стягнути з Державного
бюджету України на користь позивача
надмірно сплачене мито за ВМД № від
16.09.2013 № 100250000/2013/070684, від 16.09.2013 №
100250000/2013/070685, від 19.09.2013 № 100250000/2013/071127,
від 24.09.2013 № 100250000/2013/071513 від 27.09.2013 №
100250000/2013/071979, від 27.09.2013 № 100250000/2013/072001.
В судовому засіданні представник
позивача позовні вимоги підтримав,
просив задовольнити позов у повному
Представник Київської міжрегіональної
митниці Міндоходів подав до суду
заперечення, в яких позовні вимоги не
визнав та просив відмовити у
Водночас, представник Головного
управління Державної казначейської
служби України у місті Києві подав до
суду заперечення, в яких позовні вимоги
не визнав та просив відмовити у
задоволенні позову, а також просив
розглядати справу за його відсутності,
з урахуванням чого адміністративна
справа, відповідно до ч.ч. 4, 6 ст. 128 КАС
України, розглядається у порядку
письмового провадження на підставі
наявних у ній доказів.
Розглянувши подані сторонами
документи і матеріали, всебічно і повно
з'ясувавши всі фактичні обставини, на
яких ґрунтується позов, об'єктивно
оцінивши докази, які мають значення для
розгляду справи і вирішення спору по
суті, суд встановив наступне.
03.07.2012 між ТОВ «МБТ Трейд» (Імпортер -
Дистрибютор) та ТОВ «Зелмер Маркет»
(Продавець, Польща) укладено договір
купівлі-продажу №UA/001/2012, відповідно до
умов якого Продавець зобов'язується
поставити, а Імпортер-Дистриб'ютор
зобов'язується придбати у власність та
оплатити у встановлені терміни товари
в певному асортименті, зазначеному в
рахунках, з метою його наступного
оптового та роздрібного перепродажу на
території (п.2.1 Договору).
На підставі зазначеного договору
здійснювалась поставка товарів в
адресу ТОВ «МБТ Трейд», що є імпортером
- дистриб'ютором продукції торгової
марки «Зелмер» (ZELMER) в Україні.
ТОВ «МБТ Трейд» з метою здійснення
митного оформлення ввезеного на
територію України товару подало до
Київської міжрегіональної митниці
наступні митні декларації: від 16.09.2013
№100250000/2013/070476, від 16.09.2013 №100250000/2013/600724/2,
від 19.09.2013 №100250000/2013/071053, від 23.09.2013
№100250000/2013/071290, від 26.09.2013 №100250000/2013/071896,
від 27.09.2013 №100250000/2013/600774/2, зокрема, на
такі товари: 1) машинки (тример) для
підстригання волосся нові, побутові, з
вмонтованим електродвигуном, що
працюють від напруги 220В. мод. 39Z015 - 50шт.,
мод. 39Z015 - 100шт., мод. 39Z015 - 200шт., мод. 39Z015 -
200шт. торговельна марка «Zelmer», країна
виробництва: CN; Виробник «Zelmer Market Sp.z.o.o.
на заводі Zhejiang Paiter Electric Co., Ltd» (код
електродвигуном побутові, нові, що
працюють від акумуляторів, ручні
автомобільні з функцією сухого
прибирання безмішкові з циклонним
фільтром ковба (потужність 75Вт, об'єм
пилозбірника 0,5л.) мод.01Z015 - 15 шт., мод.01Z015
- 100 шт., мод.01Z015 - 21 шт., мод.01Z015 - 29 шт.
торгівельна марка «Zelmer», країна
виробництва: CN; Виробник «Zelmer Market Sp. z o.o.
на заводі Zhuhaai Kelitong r Electronic Co., Ltd.", за
електронагрівальні, побутові, нові,
сушарка для овочів та фруктів мод. 36z011 -
290 шт., мод. 36z011 - 200 шт., мод. 36z011 - 200 шт.,
мод. 36z011 - 100 шт. торговельна марка: "Zelmer",
виробник: "Zelmer Market Sp.z.o.o. на заводі Zaklady
4) мікрохвильові печі з грилем
побутові, нові, що працюють від напруги
220В.,об'єм 20 л., потужністю 800 Вт., мод. 29z021
- 40 шт., мод. 29z021 - 126 шт. торговельна
марка: "Zelmer", країна виробництва CN,
виробник: "Zelmer Market Sp.z.o.o. на заводі Guangdong
Galanz Microwave Oven and ElectricalAppliances Mfg Co., Ltd" (код
грилем побутові, нові, що працюють від
напруги 220В, об'єм 20 л., потужністю 800 Вт.
мод. 29z017- 300 шт., торгівельна марка «Zelmer»,
країна виробництва: CN; Виробник «Zelmer
Market Sp. Z o.o. на заводі Guangdong Midea Microwave and
Electrical Appliance Mfg. Co., Ltd.", за кодом УКТЗЕД-
В деклараціях митної вартості позивач
визначив митну вартість товару за
ціною договору (перший метод) на рівні:
доларів США за одну одиницю товару;
- сушарки для овочів та фруктів
доларів США за одну одиницю товару;
- мікрохвильові печі з грилем побутові
одну одиницю товару;
- пилососи з умонтованим
електродвигуном побутові (код товару
На підтвердження заявленої митної
вартості позивач надав вказаний вище
договір купівлі-продажу, копію додатку
до нього, копії рахунків-фактур
(інвойсів), міжнародних транспортних
накладних, пакувальних листів,
експортних декларацій, рамковий
договір на експедирування
(перевезення) та додатки до нього,
прайс-листи виробника.
У зв'язку з тим, що митна вартість
товарів не може бути визначена за ціною
договору щодо товарів, які
імпортуються (вартість операції),
оскільки документи, що подані
декларантом для підтвердження
заявленої митної вартості, містять не
повні дані, що підтверджують числові
значення складових митної вартості
товарів, Київською міжрегіональною
митницею прийнято наступні рішення про
коригування митної вартості товарів: №
100250000/2013/600725/2 від 16.09.2013 р.; №
100250000/2013/600724/2 від 16.09.2013 р.; №
100250000/2013/600748/2 від 19.09.2013 р.; №
100250000/2013/600757/2 від 23.09.2013 р.; №
100250000/2013/600773/2 від 27.09.2013 р,; №
100250000/2013/600774/2 від 27.09.2013 р., згідно яких
проведено коригування митної вартості
імпортованих товарів за резервним
методом визначення митної вартості та
визначено митну вартість товару на
доларів США за одну одиницю товару;
- сушарки для овочів та фруктів
доларів США за одну одиницю товару;
- мікрохвильові печі з грилем побутові
одну одиницю товару;
- пилососи з умонтованим
електродвигуном побутові (код товару
Вказані рішення мотивовані зокрема
тим, що митна вартість імпортованих
товарів не може бути визначена за ціною
договору щодо товарів, які
імпортуються (вартість операції), а
саме: документи, зазначені у статті 53
Митного кодексу України, містять
неповні дані (не подано документи
згідно частини другої статті 53 Митного
кодексу України), неподання
декларантом додаткових документів на
письмову вимогу митного органу згідно
частини третьої статті 53 Митного
кодексу України: транспортні
(перевізні) документи, якщо за умовами
поставки витрати на транспортування не
включені у вартість товару, а також
документи, що містять відомості про
вартість перевезення оцінюваних
товарів; виписку з бухгалтерської
документації; якщо здійснювалося
страхування, - страхові документи, а
також документи, що містять відомості
про вартість страхування; каталоги,
специфікації, прейскуранти
(прайс-листи) виробника товару; копію
митної декларації країни відправлення;
висновок про вартісні характеристики
товарів, підготовлений
спеціалізованою експертною
організацією, та/або інформація
біржових організацій про вартість
товару або сировини; виписку з
бухгалтерських та банківських
документів покупця, що стосуються
відчуження оцінюваних товарів,
ідентичних та/або подібних
(аналогічних) товарів на території
України; довідкову інформацію щодо
вартості у країні-експортері товарів,
що є ідентичними та/або подібними
(аналогічними) оцінюваним товарам;
розрахунок ціни (калькуляцію); інші
наявні документи для підтвердження
заявленої митної вартості товарів (за
Також відповідач вказує на те, що
Київською міжрегіональною митницею
Міндоходів опрацьовано надані
товариством додаткові документи,
проте, за результатом розгляду були
виявлені розбіжності, зокрема:
експертом не зазначено, які саме
джерела інформації використано під час
проведення моніторингу ринку щодо
вартості аналогічних (ідентичних)
товарів; прайс-лист виробника товару
має суб'єктивну спрямованість виключно
ТОВ «МБТ Трейд»; згідно з додатком № 1
Рамкового договору на експедирування
(перевезення) від 31.08.2012 № 07/07/2012 ставки
на перевезення вказані з міст Глогув
Малопольскі та Гданська (Польща), та
встановлено, що декларантом не надано
довідкову інформацію щодо вартості у
країні-експортері товарів, що є
ідентичними та /або подібними
(аналогічними) оцінюваним товаром та
розрахунок ціни (калькуляцію).
У відповідності до рішень відповідача
було скореговано митну вартість
товару, у зв'язку з чим, для випуску
товарів у вільний обіг під гарантійні
зобов'язання, товариство додатково
сплатило обов'язкові платежі.
З наведеного обґрунтування,
зазначеного в оскаржуваних рішеннях,
суд доходить висновків, що в якості
причини для коригування митної
вартості відповідачем зазначено
неподання декларантом документів щодо
складових митної вартості для
визначення митної вартості за ціною
Проте, суд вважає оскаржувані рішення
немотивованими та у зв'язку з цим
протиправними в частині обрання
відповідачем резервного методу
визначення митної вартості та посилань
на неможливість застосування інших
Проте, суд вважає оскаржуване рішення
немотивованим та у зв'язку з цим
протиправними в частині обрання
відповідачем резервного методу
визначення митної вартості та посилань
на неможливість застосування інших
Статтею 49 Митного кодексу України
(надалі - МК) встановлено, що митною
вартістю товарів, які переміщуються
через митний кордон України, є вартість
товарів, що використовується для
митних цілей, яка базується на ціні, що
фактично сплачена або підлягає сплаті
Відповідно до частин 1, 2 ст. 51 МК, митна
вартість товарів, що переміщуються
через митний кордон України,
визначається декларантом відповідно
до норм цього Кодексу; митна вартість
товарів, що ввозяться на митну
територію України відповідно до
митного режиму імпорту, визначається
відповідно до глави 9 цього Кодексу.
Статтею 57 глави 9 МК встановлено, що
визначення митної вартості товарів,
які ввозяться в Україну відповідно до
митного режиму імпорту, здійснюється
за такими методами: 1) основний - за
ціною договору (контракту) щодо
товарів, які імпортуються (вартість
операції); 2) другорядні: а) за ціною
договору щодо ідентичних товарів; б) за
ціною договору щодо подібних
(аналогічних) товарів; в) на основі
віднімання вартості; г) на основі
додавання вартості (обчислена
вартість); ґ) резервний.
Основним методом визначення митної
вартості товарів, які ввозяться на
митну територію України відповідно до
митного режиму імпорту, є перший метод -
за ціною договору (вартість операції)
(ч. 2 ). Кожний наступний метод
застосовується лише у разі, якщо митна
вартість товарів не може бути
визначена шляхом застосування
попереднього методу відповідно до норм
цього Кодексу (ч. 3).
Метод визначення митної вартості за
ціною договору (контракту) щодо
товарів, які імпортуються (вартість
операції), закріплено в ст. 58 МК.
Відповідно до ч. 4 ст. 58 МК, митною
вартістю товарів, які ввозяться на
митну територію України відповідно до
митного режиму імпорту, є ціна, що була
фактично сплачена або підлягає сплаті
за товари, якщо вони продаються на
експорт в Україну, скоригована в разі
потреби з урахуванням положень частини
десятої цієї статті.
Як визначено в ч. 5 ст. 58 МК, ціна, що була
фактично сплачена або підлягає сплаті,
-це загальна сума всіх платежів, які
були здійснені або повинні бути
здійснені покупцем оцінюваних товарів
продавцю або на користь продавця через
третіх осіб та/або на пов'язаних із
продавцем осіб для виконання
зобов'язань продавця.Згідно з ч. 1 ст. 53
МК, у випадках, передбачених цим
Кодексом, одночасно з митною
декларацією декларант подає митному
органу документи, що підтверджують
заявлену митну вартість товарів і
обраний метод її визначення. Так, ч. 2
вказаної статті передбачено, що
документами, які підтверджують митну
вартість товарів, є: 1) декларація
митної вартості, що подається у
випадках, визначених у частинах 5 і 6 ст.
52 цього Кодексу, та документи, що
підтверджують числові значення
складових митної вартості, на підставі
яких проводився розрахунок митної
вартості; 2) зовнішньоекономічний
договір (контракт) або документ, який
його замінює, та додатки до нього у разі
їх наявності; 3) рахунок-фактура (інвойс)
або рахунок-проформа (якщо товар не є
об'єктом купівлі-продажу); 4) якщо
рахунок сплачено, - банківські платіжні
документи, що стосуються оцінюваного
товару; 5) за наявності - інші платіжні
та/або бухгалтерські документи, що
підтверджують вартість товару та
містять реквізити, необхідні для
ідентифікації ввезеного товару; 6)
транспортні (перевізні) документи, якщо
за умовами поставки витрати на
транспортування не включені у вартість
товару, а також документи, що містять
відомості про вартість перевезення
оцінюваних товарів; 7) копія імпортної
ліцензії, якщо імпорт товару підлягає
ліцензуванню; 8) якщо здійснювалося
страхування, страхові документи, а
також документи, що містять відомості
про вартість страхування.
Частиною 3 ст. 53 МК передбачено, що у
разі якщо документи, зазначені у ч. 2
цієї статті, містять розбіжності,
наявні ознаки підробки або не містять
всіх відомостей, що підтверджують
числові значення складових митної
вартості товарів, чи відомостей щодо
ціни, що була фактично сплачена або
підлягає сплаті за ці товари, декларант
або уповноважена ним особа на письмову
вимогу митного органу зобов'язані
протягом 10 календарних днів надати (за
наявності) такі додаткові документи: 1)
договір (угоду, контракт) із третіми
особами, пов'язаний з договором (угодою,
контрактом) про поставку товарів, митна
вартість яких визначається; 2) рахунки
про здійснення платежів третім особам
на користь продавця, якщо такі платежі
здійснюються за умовами, визначеними
договором (угодою, контрактом); 3)
рахунки про сплату комісійних,
посередницьких послуг, пов'язаних із
виконанням умов договору (угоди,
контракту); 4) виписку з бухгалтерської
документації; 5) ліцензійний чи
авторський договір покупця, що
стосується оцінюваних товарів та є
умовою продажу оцінюваних товарів; 6)
каталоги, специфікації, прейскуранти
(прайс-листи) виробника товару; 7) копію
митної декларації країни відправлення;
8) висновки про якісні та вартісні
характеристики товарів, підготовлені
спеціалізованими експертними
організаціями, та/або інформація
біржових організацій про вартість
товару або сировини.
При цьому ч. 5 ст. 53 МК, заборонено
вимагати від декларанта або
уповноваженої ним особи будь-які інші
документи, відмінні від тих, що
зазначені в цій статті.
Статтею 54 МК встановлено, що контроль
правильності визначення митної
вартості товарів здійснюється митним
органом під час проведення митного
контролю і митного оформлення шляхом
перевірки числового значення
заявленої митної вартості (ч. 1).
Контроль правильності визначення
митної вартості товарів за основним
методом - за ціною договору (контракту)
щодо товарів, які ввозяться на митну
територію України відповідно до
митного режиму імпорту (вартість
операції), здійснюється митним органом
шляхом перевірки розрахунку,
здійсненого декларантом, за
відсутності застережень щодо
застосування цього методу, визначених
у частині першій ст. 58 цього Кодексу (ч.
Як визначено у ч. 3 ст. 54 МК, за
результатами здійснення контролю
правильності визначення митної
вартості товарів митний орган визнає
заявлену декларантом або
уповноваженою ним особою митну
вартість чи приймає письмове рішення
про її коригування відповідно до
положень ст. 55 цього Кодексу.
Згідно з ч. 1 ст. 55 МК, рішення про
коригування заявленої митної вартості
товарів, які ввозяться на митну
територію України з поміщенням у
митний режим імпорту, приймається
митним органом у письмовій формі під
час здійснення контролю правильності
визначення митної вартості цих товарів
як до, так і після їх випуску, якщо
митним органом у випадках,
передбачених ч. 6 ст. 54 цього Кодексу,
виявлено, що заявлено неповні та/або
недостовірні відомості про митну
вартість товарів, у тому числі невірно
визначено митну вартість товарів.
Частиною 6 ст. 54 МК передбачено, що
митний орган може відмовити у митному
оформленні товарів за заявленою
декларантом або уповноваженою ним
особою митною вартістю виключно за
наявності обґрунтованих підстав
вважати, що заявлено неповні та/або
недостовірні відомості про митну
вартість товарів, у тому числі невірно
визначено митну вартість товарів, у
разі: 1) невірно проведеного
декларантом або уповноваженою ним
особою розрахунку митної вартості; 2)
неподання декларантом або
уповноваженою ним особою документів
згідно з переліком та відповідно до
умов, зазначених у частинах 2 - 4 ст. 53
цього Кодексу, або відсутності у цих
документах всіх відомостей, що
підтверджують числові значення
складових митної вартості товарів, чи
відомостей щодо ціни, що була фактично
сплачена або підлягає сплаті за ці
товари; 3) невідповідності обраного
декларантом або уповноваженою ним
особою методу визначення митної
вартості товару умовам, наведеним у
главі 9 цього Кодексу; 4) надходження до
митного органу документально
підтвердженої офіційної інформації
митних органів інших країн щодо
недостовірності заявленої митної
Як встановлено судом і підтверджується
матеріалами справи, позивачем надано
відповідачу для митного оформлення
імпортованого товару документи, що
передбачені ч. 2 ст. 53 МК. Подані
документи чітко ідентифікували
оцінюваний товар та містили об'єктивні
і достовірні дані, що піддавалися
обчисленню, які чітко підтверджували
ціну товарів, що підлягала сплаті
позивачем на користь продавця, тобто
підтверджували митну вартість товарів
за ціною договору згідно з вимогами ч.ч.
В ході розгляду справи представник
Митного органу не спростував перед
судом контрактну ціну оцінюваних
товарів, об'єктивну можливість і
спроможність відповідача визначити на
підставі наданих позивачем документів
зазначену ціну товарів, а також рівень
митної вартості товарів за ціною
договору за правилами, визначеними у
Отже, відповідач не підтвердив
належними доказами та аргументованими
доводами наявність у поданих позивачем
документах розбіжностей, ознак
підробки або відсутність всіх
відомостей, що підтверджують числові
значення складових митної вартості
товарів, чи відомостей щодо ціни, що
була фактично сплачена або підлягає
сплаті за ці товари.
Таким чином, правильність визначення
позивачем митної вартості товару за
ціною договору, а також об'єктивна
можливість застосування першого
методу не були спростовані
відповідачем. Формально нижчий рівень
митної вартості імпортованого
позивачем товару від рівня митної
вартості іншого митного оформлення, не
може розцінюватися як заниження
позивачем митної вартості, не є
перешкодою для застосування першого
методу визначення митної вартості
товару і не може бути достатньою
підставою для відмови у здійсненні
митного оформлення товару за першим
методом визначення його митної
Інших переконливих аргументів, які б
викликали обґрунтовані сумніви в
достовірності проведеного позивачем
розрахунку митної вартості товару за
ціною договору, відповідачем не
наведено, а інших обставин, які б
впливали на рівень задекларованої
позивачем митної вартості товару,
судом не встановлено.
Отже, суд дійшов висновку, що позивачем
подано відповідачу достатній пакет
документів на підтвердження
кількісних і вартісних показників
імпортованого товару, повноти і
достовірності митної вартості товару,
заявленої позивачем за першим методом,
тому заявлена позивачем митна вартість
товарів за ціною договору відповідає
вимогам ст. 58 МК. Натомість, коригування
відповідачем митної вартості
здійснено неправомірно з порушенням ч.
3 ст. 53, ч. 6 ст. 54, ч. 1 ст. 55 МК та всупереч
правилам, визначеним ст. 58 цього
Іншою підставою для скасування
оскаржуваного рішення, суд відзначає
Відповідно до статті 57 Кодексу,
визначення митної вартості товарів,
які ввозяться в Україну відповідно до
митного режиму імпорту, здійснюється
за такими методами: 1) основний - за
ціною договору (контракту) щодо
товарів, які імпортуються (вартість
операції); 2) другорядні: а) за ціною
договору щодо ідентичних товарів; б) за
ціною договору щодо подібних
(аналогічних) товарів; в) на основі
віднімання вартості; г) на основі
додавання вартості (обчислена
вартість); ґ) резервний.
Основним методом визначення митної
вартості товарів, які ввозяться на
митну територію України відповідно до
митного режиму імпорту, є перший метод -
за ціною договору (вартість операції).
Кожний наступний метод застосовується
лише у разі, якщо митна вартість
товарів не може бути визначена шляхом
застосування попереднього методу
відповідно до норм цього Кодексу.
Оскаржуване рішення містить посилання
на те, що метод визначення митної
вартості за ціною договору щодо
ідентичних товарів не може бути
прийнятий у зв'язку з відсутністю даних
щодо вартості операцій з ідентичними
товарами, скоригованими відповідно до
комерційних умов поставки та партії
товару (кількості). Метод визначення
митної вартості за ціною договору щодо
подібних (аналогічних) товарів не може
бути прийнятий у зв'язку з відсутністю
даних щодо вартості операцій з
подібними (аналогічними) товарами,
скоригованими відповідно до
комерційних умов поставки та партії
товару (кількості). Метод визначення
митної вартості на основі віднімання
вартості не може бути використаний у
зв'язку з відсутністю даних, необхідних
для проведення розрахунків. Метод
визначення митної вартості на основі
додавання вартості не може бути
використаний у зв'язку з відсутністю
даних, необхідних для проведення
розрахунків. Митну вартість товару, що
імпортується, скориговано із
застосуванням резервного методу
відповідно до ст.64 Митного кодексу
Визначена митна вартість товарів за
резервним методом ґрунтується на
раніше визнаних митними органами
Отже, відповідач у оскаржуваному
рішенні послався на неможливість
застосування другого та третього
методів у зв'язку з відсутністю
інформації. Натомість, в тому ж рішенні
відповідач послався на визначення
митної вартості з застосуванням
митної вартості товарів, подібних за
якісними характеристиками, митне
оформлення якого уже здійснене за
митними деклараціями.
Згідно з частинами 1- 3 статті 301 Митного
кодексу України, повернення помилково
та/або надміру сплачених сум митних
платежів здійснюється відповідно до
Бюджетного та Податкового кодексів
України. У разі виявлення факту
помилкової та/або надмірної сплати
митних платежів орган доходів і зборів
не пізніше одного місяця з дня
виявлення такого факту зобов'язаний
повідомити платника податків про суми
надміру сплачених митних платежів.
Помилково та/або надміру зараховані до
державного бюджету суми митних
платежів повертаються з державного
бюджету в порядку, визначеному
центральним органом виконавчої влади,
що забезпечує формування та реалізує
державну податкову і митну політику.
Відповідно до приписів пунктів 43.4 та 43.5
статті 43 Податкового кодексу України,
платник податків подає заяву на
повернення помилково та/або надміру
сплачених грошових зобов'язань у
довільній формі, в якій зазначає напрям
перерахування коштів: на поточний
рахунок платника податків в установі
банку; на погашення грошового
зобов'язання (податкового боргу) з
інших платежів, контроль за
справлянням яких покладено на
контролюючі органи, незалежно від виду
бюджету; повернення готівковими
коштами за чеком у разі відсутності у
платника податків рахунку в банку. (п.
43.4) Контролюючий орган не пізніше ніж
за п'ять робочих днів до закінчення
двадцятиденного строку з дня подання
платником податків заяви готує
висновок про повернення відповідних
сум коштів з відповідного бюджету та
подає його для виконання відповідному
органові Державного казначейства
України. На підставі отриманого
висновку орган Державного
казначейства України протягом п'яти
робочих днів здійснює повернення
помилково та/або надміру сплачених
грошових зобов'язань платникам
податків у порядку, встановленому
Державним казначейством України. (п. 43.5
статті 43 Податкового кодексу України).
Отже, повернення мита та податку на
додану вартість, надміру сплаченого
позивачем внаслідок винесення рішення
про визначення митної вартості, має
відбуватися у вищезазначеному порядку,
у зв'язку з чим позовні вимоги про
стягнення задоволенню не підлягають.
Відповідно до ч. 1, 2 ст. 71 КАС України,
кожна сторона повинна довести ті
обставини, на яких ґрунтуються її
вимоги та заперечення, крім випадків,
встановлених статтею 72 цього Кодексу. В
адміністративних справах про
протиправність рішень, дій чи
бездіяльності суб'єкта владних
повноважень обов'язок щодо доказування
правомірності свого рішення, дії чи
бездіяльності покладається на
відповідача, якщо він заперечує проти
адміністративного позову.
Відповідно до ч. 2 ст. 19 Конституції
України, органи державної влади та
органи місцевого самоврядування, їх
посадові особи зобов'язані діяти лише
на підставі, в межах повноважень та у
спосіб, що передбачені Конституцією та
У відповідності до положень ч. 2 ст. 71
Кодексу адміністративного судочинства
України, в адміністративних справах
про протиправність рішень, дій чи
бездіяльності суб'єкта владних
повноважень обов'язок щодо доказування
правомірності свого рішення, дії чи
бездіяльності покладається на
відповідача, якщо він заперечує проти
адміністративного позову.
З урахуванням викладеного, суд
приходить висновків про часткове
задоволення позовних вимог.
Керуючись ст. ст. 69-71, 94, 124, 160-165, 167, 254
Кодексу адміністративного судочинства
України, Окружний адміністративний суд
П О С Т А Н О В И В:
1. Адміністративний позов задовольнити
2. Визнати протиправним та скасувати
рішення Київської міжрегіональної
митниці Міндоходів про коригування
митної вартості № 100250000/2013/600725/2 від
16.09.2013 р.; № 100250000/2013/600724/2 від 16.09.2013 р.; №
100250000/2013/600748/2 від 19.09.2013 р.; №
100250000/2013/600757/2 від 23.09.2013 р.; №
100250000/2013/600773/2 від 27.09.2013 р.; №
100250000/2013/600774/2 від 27.09.2013 р.

3.В задоволенні решти позовних вимог
відмовити.

Постанова набирає законної сили в
порядку, передбаченому ст. 254 Кодексу
адміністративного судочинства
України, та може бути оскаржена в
апеляційному порядку повністю або
частково за правилами, встановленими
ст. ст. 185-187 Кодексу адміністративного
судочинства України, шляхом подання
через суд першої інстанції апеляційної
скарги.

Суддя
С.К. Каракашьян