Справа № 802/1467/14-а
Суддя: Богоніс Михайло Богданович
Дата ухвалення: 2014-05-28 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без
розгляду

м. Вінниця

28 травня 2014 р.
Справа № 802/1467/14-а

Вінницький окружний адміністративний
суд у складі:

головуючого судді:Богоноса Михайла
Богдановича,

розглянувши в порядку письмового
провадження матеріали справи

за позовом: прокурора Іллінецького
району Вінницької області

до: Іллінецької районної державної
адміністрації Вінницької області

про: визнання протиправною
бездіяльність та зобов'язання вчинити
дії

В СТАНОВИВ:

В провадженні Вінницького окружного
адміністративного суду знаходиться
адміністративна справа за позовом
прокурора Іллінецького району
Вінницької області до Іллінецької
районної державної адміністрації
Вінницької області про визнання
протиправною бездіяльність та
зобов'язання вчинити дії.

Ухвалою від 12.05.2014 року відкрито
провадження у даній справі та
призначено справу до судового розгляду
на 20.05.2014 року.

У судове засідання 20.05.2014 року
представник позивача не прибув, у
зв'язку із чим судом відкладено розгляд
справи на 28.05.2014 року.

28.05.2014 року представник позивача
повторно не прибув у судове засідання.

За вказаних обставин, суд доходить
висновку про наявність підстав для
залишення позовної заяви без розгляду
беручи до уваги наступне:

відповідно до ч. 1 ст. 12 КАС України,
особи, які беруть участь у справі, а
також особи, які не брали участі у
справі, якщо суд вирішив питання про
їхні права, свободи, інтереси чи
обов'язки, не можуть бути обмежені у
праві на отримання в
адміністративному суді як усної, так
і письмової інформації щодо
результатів розгляду справи. Ніхто не
може бути обмежений у праві на
отримання в адміністративному суді
інформації про дату, час і місце
розгляду своєї справи та ухвалені в
ній судові рішення.

Нормою п. 1 ч. 3 ст. 49 КАС України особам
які беруть участь у справі надано право
знати про дату, час і місце судового
розгляду справи, про всі судові
рішення, які ухвалюються у справі та
стосуються їхніх інтересів.

При цьому частиною 2 ст. 49 КАС України
передбачено, що особи, які беруть
участь у справі, зобов'язані
добросовісно користуватися належними
їм процесуальними правами і неухильно
виконувати процесуальні обов'язки.

Крім наявних прав, особи, що беруть
участь у справі, наділені також певними
обов'язками, що кореспондують
процесуальним правам інших осіб, та
дають змогу здійснювати ефективний
розгляд справи судом. При цьому
процесуальні права і обов'язки
будь-якої особи, яка бере участь у
справі, не можуть визнаватися більш або
менш важливими ніж права і обов'язки
другої особи, яка бере участь у справі.

Будучи ініціатором судового розгляду
справи позивач в першу чергу має
активно, не зловживаючи,
використовувати власні процесуальні
права, тобто здійснювати їх з метою, з
якою такі права були надані. При цьому,
визначальними процесуальними
обов'язками позивача є забезпечення
представництва власних інтересів при
розгляді адміністративної справи,
дотримання процесуальних строків.

Відповідно до ч.2 ст.8 КАС України суд
застосовує принцип верховенства права
з урахуванням судової практики
Європейського Суду з прав людини.

Суд зазначає, що вжиття заходів для
прискорення процедури розгляду справ є
обов'язком не тільки держави, а й осіб,
які беруть участь у справі. Так,
Європейський суд з прав людини в
рішенні від 7 липня 1989 року у справі
"Юніон Аліментаріа Сандерс С.А. проти
Іспанії" зазначив, що заявник
зобов'язаний демонструвати готовність
брати участь на всіх етапах розгляду,
що стосуються безпосередньо його,
утримуватися від використання
прийомів, які пов'язані із зволіканням
у розгляді справи, а також максимально
використовувати всі засоби
внутрішнього законодавства для
прискорення процедури слухання.

Відповідно до рішень Європейського
суду з прав людини, що набули статусу
остаточного, зокрема "Іззетов проти
України", "Пискал проти України",
"Майстер проти України", "Субот проти
України", "Крюков проти України", "Крат
проти України", "Сокор проти України",
"Кобченко проти України", "Шульга проти
України", "Лагун проти України", "Буряк
проти України", "ТОВ "ФПК "ГРОСС" проти
України", "Гержик проти України" суду
потрібно дотримуватись розумного
строку для судового провадження.

Якщо особи які беруть участь у справі,
не можуть з поважних причин прибути до
суду, то відповідно до ч.2 ст.40 КАС
України вони зобов'язанні завчасно
повідомити суд про неможливість
прибуття та її причини. "Завчасно"
означає необхідність повідомити у такі
строки, щоб у суду була інформація про
це не пізніше початку судового
засідання.

Так, ч. 3 ст. 33 КАС України передбачено,
що судовий виклик або судове
повідомлення осіб, які беруть участь у
справі, свідків, експертів,
спеціалістів, перекладачів
здійснюється рекомендованою
кореспонденцією (листом, телеграмою),
кур'єром із зворотною розпискою за
адресами, вказаними цими особами, або
шляхом надсилання тексту повістки,
складеного відповідно до статті 34
цього Кодексу факсимільним
повідомленням (факсом, телефаксом),
електронною поштою, телефонограмою,
опублікування у друкованому засобі
масової інформації.

Судом встановлено, що адреса
електронної пошти позивача - ,
що підтверджується довідкою з Єдиної
бази даних електронних адрес.

Відповідно до ч. 3 ст. 35 КАС України,
повістка повинна бути вручена не
пізніше ніж за три дні до судового
засідання, крім випадку, коли повістка
вручається безпосередньо в суді.
Повістка у справах, для яких
встановлено скорочені строки розгляду,
має бути вручена у строк, достатній для
прибуття до суду.

В силу ч. 1 ст. 38 КАС України, суб'єкту
владних повноважень текст повістки
надсилається електронною поштою
(факсимільним повідомленням) на
адресу електронної пошти або на номер
факсу (телефаксу), які містяться у
Єдиній базі даних електронних адрес,
номерів факсів (телефаксів) суб'єктів
владних повноважень. Суб'єкт владних
повноважень повинен за допомогою
електронної пошти (факсу, телефону)
негайно підтвердити суду про
отримання тексту повістки. Текст
такого підтвердження
роздруковується, а телефонне
підтвердження записується
відповідним працівником апарату суду
і приєднується секретарем судового
засідання до справи. Таке
підтвердження є достатнім доказом
належності повідомлення суб'єкта
владних повноважень про дату, час і
місце судового розгляду. Якщо протягом
двох робочих днів з дня направлення
тексту повістки підтвердження від
суб'єкта владних повноважень не
надійшло, секретар судового засідання
складає про це довідку, що
приєднується до справи і є достатнім
доказом належності повідомлення
суб'єкта владних повноважень про дату,
час і місце судового розгляду.

Із матеріалів справи вбачається, що
ухвалою від 12.05.2014 року відкрито
провадження у даній справі та
призначено її до розгляду на 20.05.2014
року.

Про дату, час і місце судового розгляду
справи позивача повідомлено шляхом
направлення 12.05.2014 року тексту ухвали
про відкриття провадження та
призначення справи до розгляду на
адресу електронної пошти (а.с.30,35).
Суб'єкт владних повноважень -позивач у
справі не виконав свого обов'язку щодо
негайного підтвердження суду про
отримання вказаної, ухвали із
інформацією про дату, час і місце
судового розгляду, що стало підставою
для складення секретарем судового
засідання відповідної довідки (а.с. 36,37).
Зазначене згідно ч. 1 ст. 38 КАС України
свідчить, що позивач належним чином
повідомлений про дату, час та місце
судового засідання.

Попри це, у судове засідання 20.05.2014 року
представник позивача не прибув, у
зв'язку із чим судом відкладено розгляд
справи на 28.05.2014 року.

20.05.2014 року секретарем судового
засідання повідомлено сторін про
розгляд справи 28.05.2014 року. При цьому
таке повідомлення позивача здійснено
належним чином, як і первинне
повідомлення, шляхом направлення
повістки на адресу електронної пошти,
про що свідчить повідомлення (а.с. 54,56)
та складення довідка про те, що позивач
у справі не виконав свого обов'язку
щодо негайного підтвердження суду про
отримання повістки електронною поштою
(а.с. 58,59).

В силу норми абз.1 ч. 1 ст. 38 КАС України,
вказана довідка є достатнім доказом
належності повідомлення суб'єкта
владних повноважень про дату, час і
місце судового розгляду.

Незважаючи на вказане, представник
позивача 28.05.2014 року повторно не прибув
у судове засідання, хоча як зазначено,
був належним чином повідомлений про
дату, час і місце судового розгляду.
Заяву про розгляд справи за його
відсутності суду не подав. Факт
неприбуття підтверджується складеною
секретарем судового засідання
довідкою.

Процесуальною санкцією за повторне
неприбуття належним чином
повідомленого про дату, час та місце
розгляду справи у судове засідання
позивача є залишення позовної заяви
без розгляду. Так, в силу ч. 3 ст. 128 КАС
України, у разі повторного неприбуття
позивача, належним чином
повідомленого про дату, час і місце
судового розгляду, без поважних
причин, якщо від нього не надійшло
заяви про розгляд справи за його
відсутності, суд залишає позовну
заяву без розгляду.

Аналогічна норма міститься у п. 4 ч. 1 ст.
155 КАС України, якою також передбачено,
що суд своєю ухвалою залишає позовну
заяву без розгляду, якщо позивач
повторно не прибув у попереднє судове
засідання чи у судове засідання без
поважних причин, якщо від нього не
надійшло заяви про розгляд справи за
його відсутності.

Враховуючи, що позивач, який був
належним чином повідомлений про дату,
час та місце судового розгляду у
судове засідання 20.05.2014 року та 28.05.2014
року повторно не прибув, причини
неприбуття суду не повідомив, а тому
такі не можуть вважатися поважними,
беручи до уваги також і те, що заяви про
розгляд справи за його відсутності не
подав, суд приходить до висновку про
наявність підстав для залишення
позовної заяви без розгляду.

Керуючись п. 4 ч. 1 ст. 155, ст. ст. 165, 186, 254
КАС України, суд -

УХВАЛИВ:

Позовну заяву прокурора Іллінецького
району Вінницької області до
Іллінецької районної державної
адміністрації Вінницької області про
визнання протиправною бездіяльність
та зобов'язання вчинити дії залишити
без розгляду.

Роз'яснити позивачу, що особа, позовна
заява якої залишена без розгляду,після
усунення підстав, з яких заява була
залишена без розгляду, має право
звернутися до адміністративного суду в
загальному порядку.

Ухвала суду першої інстанції набирає
законної сили в порядку, визначеному
ст. 254 КАС України.

Відповідно до ст. 186 КАС України,
апеляційна скарга на ухвалу суду
першої інстанції подається протягом
п'яти днів з дня проголошення ухвали. У
разі якщо ухвалу було постановлено в
письмовому провадженні або згідно з
частиною третьою статті 160 цього
Кодексу, або без виклику особи, яка її
оскаржує, апеляційна скарга подається
протягом п'яти днів з дня отримання
копії ухвали.

У разі подання апеляційної скарги
судове рішення, якщо його не скасовано,
набирає законної сили після повернення
апеляційної скарги, відмови у
відкритті апеляційного провадження
або набрання законної сили рішенням за
наслідками апеляційного провадження.

Суддя
Богоніс Михайло Богданович