Справа № 805/5790/14
Суддя: Голубова Л.Б.
Дата ухвалення: 2014-05-27 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Донецький окружний адміністративний
суд
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

27 травня 2014 р.
Справа № 805/5790/14

приміщення суду за адресою: 83052,
м.Донецьк, вул. 50-ої Гвардійської
дивізії, 17

Донецький окружний адміністративний
суд у складі судді Голубової Л.Б.,

розглянувши у порядку письмового
провадження в приміщенні Донецького
окружного адміністративного суду
адміністративну справу

за позовом Територіального
управління державної служби гірничого
нагляду та промислової безпеки України
у Донецькій області в особі інспекції
нагляду за охороною надр, геолого -
маркшейдерськими роботами і
переробкою корисних копалин

до державного підприємства «Шахта
№ 4-21»

про застосування заходів
реагування у сфері державного нагляду
шляхом заборони виконання робіт по
видачі вантажів на поверхню по стволу
№ 22 у зв'язку з виникненням загрози
життю та здоров'ю працівників

Територіальне управління
Держгірпромнагляду у Донецькій
області в особі Державної інспекції
нагляду за охороною надр, геолого -
маркшейдерськими роботами і
переробкою корисних копалин
звернулося до суду з позовом до
державного підприємства «Шахта № 4-21»
про застосування заходів реагування у
сфері державного нагляду шляхом
заборони виконання робіт по видачі
вантажів на поверхню по стволу № 22 у
зв'язку з виникненням загрози життю та
здоров'ю працівників.

В обґрунтування позовних вимог позивач
зазначив, що під час планової перевірки
державного підприємства «Шахта № 4-21»
виявлено порушення
нормативно-правових актів з охорони
праці, які створюють загрозу життю та
здоров'ю людей, що відповідно до п. 2.26.
Положення про організацію та
здійснення державного гірничого
нагляду, державного нагляду (контролю)
у сфері промислової безпеки та охорони
праці в системі Держгірпромнагляду
України, затвердженого наказом
Міністерства надзвичайних ситуацій
України від 11.08.2011 № 826 (далі - Положення
№ 826) є підставою для заборони
виконання робіт.

Представник відповідача через
канцелярію суду надав клопотання від 27
травня 2014 року, в якому просив
розглянути справу в письмовому
провадженні без участі.

Представник відповідача у судове
засідання не з'явився, про дату, час та
місце розгляду справи повідомлявся
судом належним чином, причин неявки
суду не повідомив. Заяв про відкладення
розгляду справи або про розгляд справи
за його відсутності суду не надав.

З урахуванням викладеного суд дійшов
висновку про можливість розгляду
справи в письмовому провадженні у
відповідності до приписів ч. 6 ст. 128 КАС
України.

Дослідивши наявні в матеріалах справи
документи, суд -

ВСТАНОВИВ:

Державне підприємство «Шахта № 4-21» є
юридичною особою, зареєстровано та
обліковується в Єдиному державному
реєстрі підприємств та організацій
України за кодом 37471933, що
підтверджується витягом з Єдиного
державного реєстру юридичних осіб та
фізичних осіб-підприємців ДП
«Інформаційно-ресурсний центр».

Указом Президента України від 06 квітня
2011 року № 408/2011 затверджено Положення
про Державну службу гірничого нагляду
та промислової безпеки України,
відповідно до пункту 1 якого, Державна
служба гірничого нагляду та
промислової безпеки України
(Держгірпромнагляд України) є
центральним органом виконавчої влади,
діяльність якого спрямовується і
координується Кабінетом Міністрів
України через Міністра надзвичайних
ситуацій України.

Держгірпромнагляд України входить до
системи органів виконавчої влади та
забезпечує реалізацію державної
політики з промислової безпеки,
охорони праці, державного гірничого
нагляду, охорони надр та державного
регулювання у сфері безпечного
поводження з вибуховими матеріалами
промислового призначення.

Згідно з приписами пункту 6 цього
Положення Держгірпромнагляд України
здійснює свої повноваження
безпосередньо та через свої
територіальні органи в Автономній
Республіці Крим, областях, містах Києві
та Севастополі, у місті обласного
значення Кривий Ріг.

Відповідно до пункту 1 Положення про
територіальне управління
Держгірпромнагляду у Донецькій
області, затвердженого наказом
Державної служби гірничого нагляду та
промислової безпеки України № 186-к від
02 грудня 2011 року Територіальне
управління Державної служби гірничого
нагляду та промислової безпеки України
у Донецькій області є територіальним
органом, який діє у складі Державної
служби гірничого нагляду та
промислової безпеки України та їй
підпорядковується.

Таким чином, позивач у даній справі є
суб'єктом владних повноважень.

Відповідно до направлення на
проведення планової перевірки
державного підприємства «Шахта № 4-21»
від 22 квітня 2014 року № 029-4/9 (а.с. 22),
виданого на підставі наказу від 17
квітня 2014 року № 14 про затвердження
плану роботи теруправління на ІІ
квартал 2014 року посадовим особам
позивача доручено у травні 2014 року
провести планові перевірки
підприємств згідно затвердженому
графіку (а.с.23-24).

06 травня 2014 року головним державним
гірничотехнічним інспектором
Державної інспекції нагляду за
охороною надр, геолого -
маркшейдерськими роботами і
переробкою корисних копалин Бородіною
Л.Ю. проведено планову перевірку
державного підприємства «Шахта № 4-24»,
про що складено акт перевірки суб'єкта
господарювання (виробничого об'єкта) №
029-4/41 (а.с.25-29).

Закон України «Про основні засади
державного нагляду (контролю) у сфері
господарської діяльності» визначає
правові та організаційні засади,
основні принципи і порядок здійснення
державного нагляду (контролю) у сфері
господарської діяльності,
повноваження органів державного
нагляду (контролю), їх посадових осіб і
права, обов'язки та відповідальність
суб'єктів господарювання під час
здійснення державного нагляду
(контролю).

Заходи державного нагляду (контролю) -
планові та позапланові заходи, які
здійснюються шляхом проведення
перевірок, ревізій, оглядів, обстежень
та інших дій (стаття 1 зазначеного
Закону).

Згідно частини 1 статті 4 цього Закону
державний нагляд (контроль)
здійснюється за місцем провадження
господарської діяльності суб'єкта
господарювання або його відокремлених
підрозділів, або у приміщенні органу
державного нагляду (контролю) у
випадках, передбачених законом.

Статтею 5 зазначеного Закону визначені
планові заходи зі здійснення
державного нагляду (контролю).

Планові заходи здійснюються
відповідно до річних або квартальних
планів, які затверджуються органом
державного нагляду (контролю) до 1
грудня року, що передує плановому, або
до 25 числа останнього місяця кварталу,
що передує плановому.

Орган державного нагляду (контролю)
визначає у віднесеній до його відання
сфері критерії, за якими оцінюється
ступінь ризику від здійснення
господарської діяльності.

З урахуванням значення прийнятного
ризику всі суб'єкти господарювання, що
підлягають нагляду (контролю),
відносяться до одного з трьох ступенів
ризику: з високим, середнім та
незначним.

Залежно від ступеня ризику органом
державного нагляду (контролю)
визначається періодичність проведення
планових заходів державного нагляду
(контролю).

Критерії, за якими оцінюється ступінь
ризику від здійснення господарської
діяльності і періодичність проведення
планових заходів, затверджуються
Кабінетом Міністрів України за
поданням органу державного нагляду
(контролю).

Залежно від ступеня ризику органом
державного нагляду (контролю)
визначаються переліки питань для
здійснення планових заходів, які
затверджуються його наказом.

У межах переліку питань кожен орган
державного нагляду (контролю) залежно
від цілей заходу має визначити ті
питання, щодо яких буде здійснюватися
державний нагляд (контроль).

Уніфіковані форми актів, в яких
передбачається перелік питань залежно
від ступеня ризику, затверджуються
органом державного нагляду (контролю) і
публікуються в мережі Інтернет у
порядку, визначеному законодавством.

Орган державного нагляду (контролю)
оприлюднює критерії та періодичність
проведення планових заходів із
здійснення державного нагляду
(контролю) шляхом розміщення
інформації в мережі Інтернет у порядку,
визначеному законодавством.

Щорічно до 1 квітня орган державного
нагляду (контролю) готує звіт про
виконання річного плану (квартальних
планів) державного нагляду (контролю)
суб'єктів господарювання за попередній
рік і оприлюднює його в мережі
Інтернет.

Органи державного нагляду (контролю)
здійснюють планові заходи з державного
нагляду (контролю) за умови письмового
повідомлення суб'єкта господарювання
про проведення планового заходу не
пізніш як за десять днів до дня
здійснення цього заходу.

Повідомлення повинно містити:

дату початку та дату закінчення
здійснення планового заходу;

найменування юридичної особи або
прізвище, ім'я та по батькові фізичної
особи - підприємця, щодо діяльності
яких здійснюється захід;

найменування органу державного
нагляду (контролю).

Повідомлення надсилається
рекомендованим листом чи
телефонограмою за рахунок коштів
органу державного нагляду (контролю)
або вручається особисто керівнику чи
уповноваженій особі суб'єкта
господарювання під розписку.

Суб'єкт господарювання має право не
допускати посадову особу органу
державного нагляду (контролю) до
здійснення планового заходу в разі
неодержання повідомлення про
здійснення планового заходу.

Строк здійснення планового заходу не
може перевищувати п'ятнадцяти робочих
днів, а для суб'єктів малого
підприємництва - п'яти робочих днів,
якщо інше не передбачено законом.

Продовження строку здійснення
планового заходу не допускається.

Статтею 6 цього Закону встановлено
підстави для проведення позапланових
заходів зі здійснення державного
нагляду (контролю).

Підставами для здійснення
позапланових заходів є:

подання суб'єктом господарювання
письмової заяви до відповідного
органу державного нагляду (контролю)
про здійснення заходу державного
нагляду (контролю) за його бажанням;

виявлення та підтвердження
недостовірності даних, заявлених у
документах обов'язкової звітності,
поданих суб'єктом господарювання;

перевірка виконання суб'єктом
господарювання приписів, розпоряджень
або інших розпорядчих документів щодо
усунення порушень вимог
законодавства, виданих за
результатами проведення планових
заходів органом державного нагляду
(контролю);

звернення фізичних та юридичних осіб
про порушення суб'єктом
господарювання вимог законодавства.
Позаплановий захід у цьому разі
здійснюється тільки за наявності
згоди центрального органу виконавчої
влади на його проведення;

неподання у встановлений термін
суб'єктом господарювання документів
обов'язкової звітності без поважних
причин, а також письмових пояснень про
причини, які перешкоджали поданню
таких документів;

настання аварії, смерті потерпілого
внаслідок нещасного випадку або
професійного захворювання, що було
пов'язано з діяльністю суб'єкта
господарювання.

Під час проведення позапланового
заходу з'ясовуються лише ті питання,
необхідність перевірки яких стала
підставою для здійснення цього заходу,
з обов'язковим зазначенням цих питань
у посвідченні (направленні) на
проведення державного нагляду
(контролю).

Проведення позапланових заходів з
інших підстав, крім передбачених цією
статтею, забороняється, якщо інше не
передбачається законом або
міжнародним договором України, згода
на обов'язковість якого надана
Верховною Радою України.

Суб'єкт господарювання повинен
ознайомитися з підставою проведення
позапланового заходу з наданням йому
копії відповідного документа.

Строк здійснення позапланового заходу
не може перевищувати десяти робочих
днів, а щодо суб'єктів малого
підприємництва - двох робочих днів,
якщо інше не передбачено законом.

Продовження строку здійснення
позапланового заходу не допускається.

Під час перевірки інспектором виявлено
порушення нормативно-правових актів з
охорони праці, які, на думку позивача,
створюють загрозу життю та здоров'ю
людей.

Так, відповідно до пункту 2 розділу 5
акту перевірки зафіксовані певні
порушення, які на думку позивача,
можуть призвести до загрози життю та
здоров'ю працівників:

- більш ніж двох років не
проводилася профіліровка проводників
та замір зазорів у стволі № 22, що є
порушенням п. 2.6 розділу V НПАОП 10.0-1.01-10
«Правил безпеки у вугільних шахтах»;

- кут девіації на підйомній машині
стволу № 21 перевищує допустиме
відхилення що є порушенням п. 2.6 розділу
V НПАОП 10.0-1.01-10 «Правил безпеки у
вугільних шахтах»;

-більш року не проводилась перевірка
співвідношення геометричних елементів
одно канатних підйомних установах
шахтних стволів, що є порушенням п.9.10.7
НПАОП 10.0-1.01-10 «Правил безпеки у
вугільних шахтах».

Статтею 38 Закону України «Про охорону
праці» передбачено, що державний
нагляд за додержанням законів та інших
нормативно-правових актів про охорону
праці здійснюють, зокрема, центральний
орган виконавчої влади, що реалізує
державну політику у сфері охорони
праці, яким є Державна служба гірничого
нагляду та промислової безпеки
України.

Враховуючи зазначене та з метою
недопущення спричинення шкоди життю чи
здоров'ю людей, позивач, на підставі п. 2
ч. 2 ст. 18 КАС України, звернувся до суду
з цим позовом.

Відповідно до ч. 4 ст. 43 Конституції
України кожен має право на належні,
безпечні і здорові умови праці.

Положення щодо реалізації
конституційного права працівників на
охорону їх життя і здоров'я у процесі
трудової діяльності, на належні,
безпечні і здорові умови праці, поряд з
іншими правовими актами регулює Закон
України «Про охорону праці» від 14.10.1992
року № 2694-XII (далі - Закон № 2694).

Відповідно до ч. 1 ст. 1 Закону № 2694
охорона праці - це система правових,
соціально-економічних,
організаційно-технічних,
санітарно-гігієнічних і
лікувально-профілактичних заходів та
засобів, спрямованих на збереження
життя, здоров'я і працездатності людини
у процесі трудової діяльності.

Згідно з ч. 1 ст. 6 цього Закону умови
праці на робочому місці, безпека
технологічних процесів, машин,
механізмів, устаткування та інших
засобів виробництва, стан засобів
колективного та індивідуального
захисту, що використовуються
працівником, а також
санітарно-побутові умови повинні
відповідати вимогам законодавства.

Роботодавець зобов'язаний створити на
робочому місці в кожному структурному
підрозділі умови праці відповідно до
нормативно-правових актів, а також
забезпечити додержання вимог
законодавства щодо прав працівників у
галузі охорони праці (ч. 1 ст. 13 Закону №
2694).

При цьому, нормативно-правові акти з
охорони праці - це правила, норми,
регламенти, положення, стандарти,
інструкції та інші документи,
обов'язкові для виконання (ст. 27 Закону
№ 2694).

За правилами п. 1.4. розділу І
Положення про організацію та
здійснення державного гірничого
нагляду, державного нагляду (контролю)
у сфері промислової безпеки та охорони
праці в системі Держгірпромнагляду
України, затвердженого наказом
Міністерства надзвичайних ситуацій
України від 11 серпня 2011 року № 826
заборона виконання робіт - зупинення
або недопущення виконання певних видів
робіт, які здійснюються суб'єктом
господарювання на стадії будівництва,
експлуатації, реконструкції або
ліквідації; виготовлення, застосування
або реалізації продукції, небезпечних
речовин; користування надрами шляхом
видачі розпорядчого документа
Держгірпромнагляду України
(розпорядження).

Згідно з п. 2.26. розділу ІІ цього
Положення право заборони виконання
робіт, виробництва виникає у разі
виявлення під час перевірки порушень
вимог законодавства з охорони праці та
промислової безпеки, що створюють
загрозу життю працівників.

Відповідно до абз. 1 ч. 5 ст. 4 Закону
України «Про основні засади державного
нагляду (контролю) у сфері
господарської діяльності» у редакції,
яка діє з 01.07.2013 року, повне або часткове
зупинення виробництва (виготовлення)
або реалізації продукції, виконання
робіт, надання послуг допускається за
постановою адміністративного суду,
ухваленою за результатами розгляду
позову органу державного нагляду
(контролю) щодо застосування заходів
реагування.

Отже, наведеними вище нормами права
передбачено право позивача щодо
заборони виконання робіт, виробництва
лише у разі виявлення під час перевірки
порушень вимог законодавства з охорони
праці та промислової безпеки, що
створюють загрозу життю працівників.

Позивачем не наведено, зазначених у
позові перевищення допустимих норм
технологічного навантаження
виробничого об'єкта (окремого
виробництва, машин і механізмів) або, що
дійсний рівень технологічного
навантаження створює загрозу життю
працівників, уникнути якого можливо
виключно за рахунок зупинення робіт з
проведення збійки № 5.

Крім того, пунктом 2.40 розділу ІІ
Положення № 826 передбачено, що
поновлення роботи (виробництва)
здійснюється на підставі подання
суб'єктом господарювання офіційного
письмового повідомлення про повне
усунення зазначених у розпорядженні
порушень, які стали причиною заборони
(обмеження), а також результатів
перевірки усунення цих порушень. Така
перевірка проводиться у термін не
пізніше трьох діб після отримання
повідомлення про усунення порушень.

Перевірка виконання припису або
усунення порушень, що призвели до
заборони виконання робіт або
виробництва чи обмеження виробництва,
здійснюється шляхом проведення
посадовою особою Держгірпромнагляду
України, яка видала припис
(розпорядження), позапланової
перевірки (п. 2.41. Положення № 826).

З приписів цих норм вбачається, що
усунення виявлених порушень має бути
перевірено посадовою особою
Держгірпромнагляду України на
підставі подання суб'єктом
господарювання офіційного письмового
повідомлення про повне усунення
порушень, які стали причиною заборони
(обмеження), а належним доказом
усунення порушень може бути акт,
складений за результатами такої
перевірки.

Відповідачем не надано доказів
виправлення недоліків, встановлених
актом планової перевірки від 06 травня
2014 року.

Факт не усунення недоліків свідчить
про порушене право позивача.

Частиною другою статті 19 Конституції
України передбачено, що органи
державної влади та органи місцевого
самоврядування, їх посадові особи
зобов'язані діяти лише на підставі, в
межах повноважень та у спосіб, що
передбачені Конституцією та законами
України.

Таким чином, позовні вимоги
Територіального управління державної
служби гірничого нагляду та
промислової безпеки України у
Донецькій області в особі Державної
інспекції нагляду за охороною надр,
геолого - маркшейдерськими роботами і
переробкою корисних копалин до
державного підприємства «Шахта № 4-21»
про застосування заходів реагування у
сфері державного нагляду шляхом
заборони виконання робіт по видачі
вантажів на поверхню по стволу № 22
підлягають задоволенню.

Враховуючи наведене та керуючись
статтями 2, 7-12, 69-72, 87-98, 122-163, 254 Кодексу
адміністративного судочинства
України, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Позовні вимоги Територіального
управління Держгірпромнагляду у
Донецькій області в особі Державної
інспекції нагляду за охороною надр,
геолого - маркшейдерськими роботами і
переробкою корисних копалин до
державного підприємства «Шахта № 4-21»
про застосування заходів реагування у
сфері державного нагляду шляхом
заборони виконання робіт по видачі
вантажів на поверхню по стволу № 22 у
зв'язку з виникненням загрози життю та
здоров'ю працівників - задовольнити.

Застосувати заходи реагування у сфері
державного нагляду до державного
підприємства «Шахта № 4-21» шляхом
заборони виконання робіт по видачі
вантажів на поверхню по стволу № 22 у
зв'язку з виникненням загрози життю та
здоров'ю працівників.

Звернути постанову суду до негайного
виконання.

Стягнути з Територіального управління
Держгірпромнагляду у Донецькій
області судовий збір у сумі 73(сімдесят
три гривні) 08 коп.

Постанову прийнято в нарадчій кімнаті
27 травня 2014 року.

Постанова суду першої інстанції, якщо
інше не встановлено цим Кодексом,
набирає законної сили після закінчення
строку подання апеляційної скарги,
встановленого цим Кодексом, якщо таку
скаргу не було подано. У разі подання
апеляційної скарги судове рішення,
якщо його не скасовано, набирає
законної сили після повернення
апеляційної скарги, відмови у
відкритті апеляційного провадження
або набрання законної сили рішенням за
наслідками апеляційного провадження.

Апеляційна скарга на постанову суду
може бути подана до Донецького
апеляційного адміністративного суду
через Донецький окружний
адміністративний суд протягом десяти
днів з дня її проголошення. У разі
застосування судом частини третьої
статті 160 цього Кодексу, а також
прийняття постанови у письмовому
провадженні апеляційна скарга
подається протягом десяти днів з дня
отримання копії постанови. Якщо
суб'єкта владних повноважень у
випадках та порядку, передбачених
частиною четвертою статті 167 цього
Кодексу, було повідомлено про
можливість отримання копії постанови
суду безпосередньо в суді, то
десятиденний строк на апеляційне
оскарження постанови суду
обчислюється з наступного дня після
закінчення п'ятиденного строку з
моменту отримання суб'єктом владних
повноважень повідомлення про
можливість отримання копії постанови
суду.

Суддя
Голубова Л.Б.