Справа № 2а-13859/12/2670
Суддя: Межевич М.В.
Дата ухвалення: 2014-05-13 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ
АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Головуючий у 1- й інстанції Клочкова Н.В.
Суддя - доповідач:
У Х В А Л А

Іменем України

13 травня 2014 року
м. Київ

Київський апеляційний
адміністративний суд у складі:
головуючого - судді Межевича М.В.,
суддів Земляної Г.В. та Сорочка Є.О.,
розглянувши в порядку письмового
провадження в залі суду в м. Києві заяву
ОСОБА_2 про роз'яснення ухвали
Київського апеляційного
адміністративного суду від 15 квітня 2014
року у справі за адміністративним
позовом ОСОБА_2 до Генерального
прокурора України Пшонки Віктора
Павловича, Міністерства закордонних
справ України про визнання дій та
бездіяльності протиправними,
стягнення матеріальних збитків та
моральної шкоди,-

В С Т А Н О В И В:

Ухвалою Київського апеляційного
адміністративного суду від 15 квітня 2014
року у задоволенні заяви про
постановлення окремої ухвали стосовно
голови Окружного адміністративного
суду м. Києва Вовка П.В. та судді
Окружного адміністративного суду м.
Києва Клочкової Н.В. відмовлено.

16.04.2014 року ОСОБА_2 звернувся до суду із
заявою про роз'яснення ухвали
Київського апеляційного
адміністративного суду від 15 квітня 2014
року, в якій вказує, що при
постановленні даної ухвали не були
враховані наступні докази, додані до
матеріалів справи: апеляційна скарга
від 17.02.2014р.; пояснення від 24.03.2014р.,
зареєстроване канцелярією суду за
вхідним №9886; пояснення №2 від 24.03.2014р.,
зареєстроване канцелярією за вхідним
№9887; пояснення №3 від 25.03.2014р.; запит до
Голови Окружного адміністративного
суду м. Києва від 01.11.2012р.; скарга від
17.12.2012р.; повторна скарга від 29.01.2013р.;
доповнення до повторної скарги 15.02.2013р.;
запит від 26.09.2013р.; заява від 10.10.2013р.;
заява від 07.02.2014р.; заява від 10.02.2014р.;
заява від 14.02.2014р.; скарга від 17.02.2014р.;
заява від 04.03.2014р.; лист Окружного
адміністративного суду м. Києва від
01.10.2013р. за вихідним №03-6/61/13; лист від
18.10.2013р. за №2а-13859/12/2670/14648/13; супровідний
лист суду від 12.02.2014р. за вихідним
№2а-13859/12/2670/2087/14; лист від 19.02.2014р.; лист
Окружного адміністративного суду м.
Києва від 05.03.2014р. за №2а-13859/12/2670/3266/14;
положення ухвали Київського окружного
адміністративного суду, постановленої
25.10.2013р. у справі №810/5397/13-а, щодо
похідності вимог про відшкодування
моральної шкоди з відповідачів в
розмірі 50 000 грн.

Заслухавши суддю-доповідача,
дослідивши матеріали справи, заяву
позивача, колегія суддів вважає, що
заява задоволенню не підлягає,
виходячи з наступного.

Згідно ч. 1 ст. 170 КАС України якщо судове
рішення є незрозумілим, суд, який його
ухвалив, за заявою осіб, які беруть
участь у справі, або державного
виконавця ухвалою роз'яснює своє
рішення, не змінюючи при цьому його
змісту.

Вказана норма передбачає підстави для
роз'яснення судового рішення в
судовому засіданні. Отже, роз'яснення
судового рішення є за своєю суттю одним
із способів усунення його недоліків,
але без виправлення і постановлення
додаткового рішення цим же судом.

Також роз'яснення судового рішення
зумовлено його нечіткістю за змістом,
коли воно є неясним та незрозумілим для
осіб, стосовно яких воно ухвалене, так і
для тих, що будуть здійснювати його
виконання.

Тобто, це стосується випадків, коли
судом недотримані вимоги ясності,
визначеності рішення.

Невизначеність судового рішення
означає, що таке рішення містить
положення, які викликають суперечки
щодо його розуміння та під час
виконання.

Крім того, ясність судового рішення
полягає у логічному, чіткому,
переконливому і зрозумілому
викладенні змісту рішення.
Недотримання цих вимог може ускладнити
або взагалі унеможливити виконання
постанови чи ухвали суду. Вимога
логічності, зокрема, передбачає, що
текст рішення має відображати
причинно-наслідкові зв'язки у межах
речення чи всього документу. Зокрема,
мотивувальна частина рішення має
відповідати його резолютивній частині.
Фактично роз'ясненням рішення є зміна
форми його викладення таким чином, щоб
ті частини судового акта, які
викликають труднощі для розуміння,
були висвітлені ясніше та зрозуміліше.
При цьому суд, роз'яснюючи рішення, не
вправі вносити будь-які зміни в існуюче
рішення. Тобто процесуальна процедура
роз'яснення судового акта виключає
можливість будь-яким чином змінювати
зміст цього судового рішення, навіть у
разі подальшого виявлення судом
правових помилок, допущених під час
його ухвалення.

Як вбачається із заяви, позивач
просить роз'яснити, чому у тексті
ухвали Київського апеляційного
адміністративного суду від 15 квітня 2014
року не наведено судом правової оцінки
зазначених ним у заяві документів.

Проте, суд апеляційної інстанції
звертає увагу заявника на те, що,
керуючись нормами адміністративного
судочинства, при постановленні ухвали
від 15 квітня 2014 року суд врахував усі
докази, що містяться в матеріалах
справи та, проаналізувавши їх, зробив
відповідні висновки. Ці висновки, є
чіткими та зрозумілими, викладеними
логічно та послідовно, є наслідком
висвітленої резолютивної частини
судового рішення.

Зважаючи на викладене, суд вважає, що
заява про роз'яснення ухвали
Київського апеляційного
адміністративного суду від 16.04.2014 року,
задоволенню не підлягає.

Керуючись ч. 1 ст. 41, ст.ст. 160, п. 2 ч. 1 ст.
197, ст.ст. 170, 254 Кодексу
адміністративного судочинства
України, суд,-

У Х В А Л И В :

В задоволенні заяви ОСОБА_2 про
роз'яснення ухвали Київського
апеляційного адміністративного суду
від 15 квітня 2014 року відмовити.

Ухвала апеляційної інстанції за
наслідками її перегляду, набирає
законної сили через п'ять днів після
направлення її копії особам, які
беруть участь у справі та може бути
оскаржена безпосередньо до Вищого
адміністративного суду України
протягом двадцяти днів після набрання
законної сили судовим рішенням суду
апеляційної інстанції.

Головуючий суддя

М.В. Межевич

Суддя

Г.В. Земляна

Суддя

Є.О. Сорочко

Головуючий суддя
Межевич М.В.

Судді:
Сорочко Є.О.