Справа № 244/927/14-а
Суддя: Корекян Н. Р.
Дата ухвалення: 2014-05-19 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Справа № 244/927/14-а
Провадження 2-а/244/61/2014
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

"19" травня 2014 р. Сніжнянський міський
суд Донецької області у складі:

головуючого судді Корекян Н.Р.

при секретарі Рябченко Ю.В.

розглянувши у відкритому судовому
засіданні в місті Сніжне
адміністративну справу за позовом
ОСОБА_1 до Інспекції Державного
архітектурно-будівельного контролю у
Донецькій області про скасування
постанови по справі про
адміністративне правопорушення,

В С Т А Н О В И В:

Позивачка ОСОБА_1 звернулася до суду з
адміністративним позовом до Інспекції
ДАБК про скасування постанови по
справі про адміністративне
правопорушення від 25.02.2014р.

В обґрунтування позовних вимог
позивачка зазначила, що 17.01.2014 року
Інспекцією ДАБК було проведено
позапланову перевірку. За результатами
зазначеної перевірки було складено акт
перевірки дотримання вимог
законодавства у сфері містобудівної
діяльності щодо неї по об*єкту
будівництва гаражу по АДРЕСА_1. Згідно
акту встановлено що у листопаді 2013року
побудовано гараж по АДРЕСА_1 в
порушення ст.34 ЗУ»Про регулювання
містобудівної діяльності» і ст.ст.9,27 ЗУ
«Про архітектурну діяльність». У разі
виявлення порушення крім акта
,посадовими особами повинен був
складено протокол з приписом щодо
усунення порушень. 17.01.2014року був
складено припис про усунення порушень
до 1.07.2014року. Відповідач при перевірці
не врахував що гараж по АДРЕСА_1 був
побудований чоловіком позивачки
ОСОБА_2, за його одноособовим рішенням.
Однак чоловік ІНФОРМАЦІЯ_1 помер.
Вважає що її діях відсутній склад
правопорушення.

В судовому засіданні позивачка
підтримала позовні вимоги, додатково
пояснила що вона була сутня у Інспекції
в м.Донецьку 25.02.2014року при розгляді
адміністративної справи.

Представник відповідача у судове
засідання не зявився, судом належним
чином повідомлявся про місце та час
розгляду справи, причини неявки суду не
повідомив.

Згідно з ч. 4 ст.128 КАС України у разі
неприбуття відповідача субєкта
владних повноважень, належним чином
повідомленого про місце та час
розгляду справи, без поважних причин
або без повідомлення ним про причину
неявки розгляд справи не відкладається
і справу може бути вирішено на підставі
наявних у ній доказів. Заперечення
проти позову та докази, які у нього є,
відповідачем у відповідності з п. 5 ч. 4
ст. 107 КАС України не подавались, тому
суд розглянув справу на підставі
наявних в ній доказів.

Дослідивши матеріали справи, суд
вважає, що позов підлягає задоволенню з
таких підстав.

Судом встановлено, що Інспекцією ДАБК
17.01.2014 року було складено акт перевірки
дотримання вимог законодавства у сфері
містобудівної діяльності по АДРЕСА_1,
щодо ОСОБА_1 Під час перевірки було
встановлено , що гараж розташовано на
земельній ділянці по АДРЕСА_1,
власником будинку є ОСОБА_1,яка була
присутня під час перевірки. Зі слів
ОСОБА_1 гараж побудовано у листопаді
2013року,проектна документація не
розроблялась,будівельні роботи з
будівництва гаражу виконувались без
документу що надає право виконання
будівельних робіт. Документ на право
користування земельною ділянкою
відсутній., чим порушено ст.ст.9,27 ЗУ»Про
архітектурну діяльність та ч.1 ст. 34 ЗУ
«Про регулювання містобудівної
діяльності ».

Відповідно до протоколу про
адміністративне правопорушення від
17.01.2014 року ОСОБА_1 порушила ст. 34 Закону
України «Про регулювання
містобудівної діяльності», за що
передбачена адміністративна
відповідальність за ч.5 ст.96 КУпАП. В
зазначеному протоколі відсутній
підпис ОСОБА_1 про обізнаність з
правами та обов*язками,передбаченими
ст.268 КУпАП, відсутній підпис про
обізнаність про час і місце розгляд
справи , відсутній підпис у протоколі
та відсутні пояснення.

У припису від 17.01.2014 року про усунення
порушення вимог законодавства у сфері
містобудівної діяльності теж
відсутній підпис ОСОБА_1

Згідно з постановою по справі про
адміністративне правопорушення від
25.02.2014 року , винесену заступником
начальника Інспекції Державного
архітектурно-будівельного контролю у
Донецькій області Матюшиною Г.Ю. ,
ОСОБА_1 притягнуто до адміністративної
відповідальності за ч.1 та 5 ст.96 КУпАП
та накладено адміністративне
стягнення у виді штрафу в розмірі
4250грн. за зазначене у протоколі
правопорушення.

Відповідно до ст. 288 КУпАП, постанову
уповноваженого органу (посадової
особи) про накладення
адміністративного стягнення може бути
оскаржено у вищестоящий орган
(вищестоящій посадовій особі) або в
районний, районний у місті, міський чи
міськрайонний суд, у порядку
визначеному Кодексом
адміністративного судочинства
України.

Згідно зі ст.2 Кодексу
адміністративного судочинства України
(КАС) завданням адміністративного
судочинства є захист прав, свобод та
інтересів фізичних осіб та інтересів
юридичних осіб у сфері
публічно-правових відносин від
порушень з боку органів державної
влади, органів місцевого
самоврядування, їхніх посадових і
службових осіб, інших субєктів при
здійсненні ними владних управлінських
функцій на основі законодавства, в тому
числі на виконання делегованих
повноважень.

Згідно зі ст.17 КАС України компетенція
адміністративних судів поширюється на
спори фізичних та юридичних осіб із
субєктом владних повноважень щодо
оскарження його рішень, дій чи
бездіяльності.

Згідно зі ст. 19 Конституції України
правовий порядок в Україні ґрунтується
на засадах, відповідно до яких ніхто не
може бути примушений робити те, що не
передбачено законодавством. Органи
державної влади та органи місцевого
самоврядування, їх посадові особи
зобов'язані діяти лише на підставі, в
межах повноважень та у спосіб, що
передбачені Конституцією та законами
України.

Згідно з ч.2 ст.70 КАС України, що
визначає належність та допустимість
доказів, докази, одержані з порушенням
закону, судом до уваги не беруться.

Відповідно до ч.2 ст.71 КАС України,
обовязок доказування правомірності
своїх дій в даному випадку покладено на
відповідача.

Положеннями про Державну
архітектурно-будівельну інспекцію
України, затвердженими Указом
Президента України від 08.04.2011 року
передбачено, що основними завданнями
ДАБК є реалізація державної політики
з питань державного
архітектурно-будівельного контролю,
контролю у сфері житлово-комунального
господарства, а саме:

-здійснення у межах своїх повноважень
державного контролю за дотриманням
законодавства, стандартів, нормативів,
норм, порядків і правил із зазначених
питань;

виконання дозвільних та
реєстраційних функцій у будівництві,
ліцензування господарської
діяльності, пов'язаним із створенням
об'єктів архітектури тощо.

Відповідно до п.п. 3, 4 ст. 41 Закону
України «Про регулювання
містобудівної діяльності» інспекції
Державного архітектурно-будівельного
контролю розглядають відповідно до
закону справи про правопорушення у
сфері містобудівної діяльності, а
посадові особи інспекцій державного
архітектурно-будівельного контролю
під час перевірки мають право:

1) безперешкодного доступу до місць
будівництва об'єктів;

2) складати протоколи про вчинення
правопорушень, акти перевірок та
накладати штрафи відповідно до закону;

3) видавати обов'язкові для виконання
приписи щодо:

а) усунення порушення вимог
законодавства у сфері містобудівної
діяльності, будівельних норм,
державних стандартів і правил;

б) зупинення підготовчих та
будівельних робіт, які виконуються без
реєстрації декларації про початок їх
виконання або дозволу на виконання
будівельних робіт;

4) проводити перевірку відповідності
виконання підготовчих та будівельних
робіт вимогам будівельних норм,
державних стандартів і правил,
затвердженим проектним вимогам,
рішенням, технічним умовам,
своєчасності та якості проведення
передбачених нормативно-технічною і
проектною документацією зйомки,
замірів, випробувань, а також ведення
журналів робіт, наявності у
передбачених законодавством випадках
паспортів, актів та протоколів
випробувань, сертифікатів та іншої
документації;

5) здійснювати контроль за додержанням
суб'єктами господарювання ліцензійних
умов провадження господарської
діяльності, пов'язаної із створенням
об'єктів містобудування та
архітектури;

6) залучати до проведення перевірок
представників центральних і місцевих
органів виконавчої влади, органів
місцевого самоврядування, експертних
та громадських організацій (за
погодженням з їх керівниками), фахівців
галузевих науково-дослідних та
науково-технічних організацій, які
пройшли державну атестацію в
центральному органі виконавчої влади з
питань будівництва, містобудування та
архітектури;

7) одержувати в установленому
законодавством порядку від органів
виконавчої влади, органів місцевого
самоврядування, підприємств, установ
та організацій, фізичних осіб
інформацію та документи, необхідні для
здійснення державного
архітектурно-будівельного контролю.

Забороняється витребувати інформацію
та документи податкової, фінансової
звітності, щодо оплати праці, руху
коштів та інші, не пов'язані із
здійсненням державного
архітектурно-будівельного контролю;

8) вимагати у випадках, визначених
законодавством, вибіркового розкриття
окремих конструктивних елементів
будинків і споруд, проведення зйомки і
замірів, додаткових лабораторних та
інших випробувань будівельних
матеріалів, виробів і конструкцій;

9) забороняти за вмотивованим письмовим
рішенням керівника інспекції чи його
заступника експлуатацію закінчених
будівництвом об'єктів, не прийнятих в
експлуатацію;

10) здійснювати фіксування процесу
проведення перевірки з використанням
аудіо - та відеотехніки.

Згідно з Порядком здійснення
державного архітектурно-будівельного
контролю, затвердженого постановою
Кабінету Міністрів України від 23
травня 2011 року № 553, Державний
архітектурно-будівельний контроль
здійснюється посадовими особами
інспекцій відповідно до їх посадових
інструкцій та функціональних
повноважень. Посадові особи інспекцій
мають службові посвідчення
встановленого зразка, форма якого
затверджується Держархбудінспекцією,
а також особистий штамп із зазначенням
номера і найменування інспекції, яку
вони представляють.

Відповідно до п.13 Порядку суб'єкт
містобудування, щодо якого
здійснюється державний
архітектурно-будівельний контроль, має
право, в тому числі, подавати в
письмовій формі свої пояснення,
зауваження або заперечення до акта
перевірки, складеного інспекцією за
результатами перевірки.

Під час проведення позапланової
перевірки посадова особа інспекції
зобов'язана пред'явити службове
посвідчення та направлення для
проведення позапланової перевірки. За
результатами перевірки суб'єкта
господарювання, який провадить
господарську діяльність, пов'язану із
створенням об'єктів архітектури,
складається відповідний акт у двох
примірниках.

Державний архітектурно-будівельний
контроль здійснюється у присутності
суб'єктів містобудування або їх
представників, які будують або
збудували об'єкт будівництва.

Згідно з п.4 вищевказаного Порядку №244,
підставою для розгляду справи про
правопорушення у сфері містобудівної
діяльності є відповідний протокол,
складений посадовою особою інспекції
за результатами перевірки.

Такий протокол за формою та змістом
повинен відповідати вимогам ст. 256
КУпАП.

Всупереч вимог ст.ст. 268, 279 КУпАП при
розгляді справи відповідачем
безпідставно порушено право позивача
на ознайомлення з правами та
обов*язками , на надання пояснень.

За наслідками розгляду зазначеного
протоколу було винесено постанову про
накладення адміністративного
стягнення на позивача за ч. 1 та 5 ст. 96
КУпАП у вигляді штрафу в дохід держави
у розмірі 4250 грн.

У преамбулі до Закону України «Про
регулювання містобудівної діяльності»
від 17.02.2011р. зазначено, що цей Закон
встановлює правові та організаційні
основи містобудівної діяльності і
спрямований на забезпечення сталого
розвитку територій з урахуванням
державних, громадських та приватних
інтересів.

Згідно ч. 1 ст. 41 Закону України «Про
регулювання містобудівної
діяльності», державний
архітектурно-будівельний контроль -
сукупність заходів, спрямованих на
дотримання вимог законодавства у сфері
містобудівної діяльності, державних
будівельних норм, стандартів і правил
під час виконання підготовчих і
будівельних робіт. Державний
архітектурно-будівельний контроль
здійснюється інспекціями державного
архітектурно-будівельного контролю в
порядку, встановленому Кабінетом
Міністрів України.

Постанова винесена за скоєння
правопорушення, передбаченого ч.1 та 5
ст.96 КУпАП. Диспозиція ч.5 ст. 96 КУпАП,
наприклад, передбачає адміністративну
відповідальність за виконання
будівельних робіт без повідомлення про
початок виконання зазначених робіт, а
також наведення недостовірних даних у
такому повідомленні.

Крім того відповідач не з'ясував, які
саме будівельні роботи проводилися
позивачем, в чому вони полягали, чи
поширюються на виконання таких
будівельних робіт вимоги ст. 34 ч. 1
Закону України "Про регулювання
містобудівної діяльності" тощо.

Стаття 62 Конституції України
передбачає, що усі сумніви щодо
доведеності вини особи тлумачаться на
її користь.

Згідно із ч. 2 ст.71 КАС України в
адміністративних справах про
протиправність рішень, дій чи
бездіяльності суб'єкта владних
повноважень обов'язок щодо доказування
правомірності свого рішення, дії чи
бездіяльності покладається на
відповідача, якщо він заперечує проти
адміністративного позову. Але
відповідач не надав жодного доказу на
підтвердження правомірності свого
рішення.

За таких обставин суд вважає, що
оскаржувана постанова по справі про
адміністративне правопорушення
підлягає скасуванню.

На підставі ст.ст. 14-1, 280 КУпАП,
керуючись ст.ст.10, 69 71, 158 163, 167 КАС
України, ст.62 Конституції України, суд,-

П О С Т А Н О В И В:

Адміністративний позов позовом ОСОБА_1
до Інспекції Державного
архітектурно-будівельного контролю у
Донецькій області про скасування
постанови по справі про
адміністративне правопорушення,
задовольнити.

Постанову по справі про
адміністративне правопорушення від
25.02.2014 року, винесену заступником
начальника Інспекції Державного
архітектурно-будівельного контролю у
Донецькій області Матюшиною Г.Ю. про
притягнення до адміністративної
відповідальності ОСОБА_1 за ст.96 ч.1, та
ч.5 КУпАП та накладення
адміністративного стягнення у виді
штрафу в розмірі 4250 гривень скасувати.

Постанова є остаточною і оскарженню не
підлягає.

Суддя Н. Р. Корекян