Справа № 812/3373/14
Суддя: С.В. Борзаниця
Дата ухвалення: 2014-05-19 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ЛУГАНСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ
СУД
УХВАЛА

Про відмову в забезпеченні позову

19 травня 2014 рокуЛуганськСправа №
812/3373/14

Луганський окружний адміністративний
суд

у складі головуючого судді Борзаниці
С.В.,

за участю секретаря судового засідання
Величко Л.М.,

розглянувши у відкритому судовому
засіданні у м. Луганську клопотання
прокуратури Луганської області про
забезпечення адміністративного позову
прокуратури Луганської області до
Луганської обласної ради про визнання
протиправним та скасування пункту 1
рішення президії Луганської обласної
ради від 12 травня 2014 року, -

ВСТАНОВИВ:

16 травня 2014 року до Луганського
окружного адміністративного суду
надійшов адміністративний позов
прокуратури Луганської області до
Луганської обласної ради, в якому
позивач просить визнати протиправним
та скасувати пункт 1 рішення президії
Луганської обласної ради від 12 травня
2014 року.

У позовній заяві позивачем заявлено
клопотання про забезпечення
адміністративного позову шляхом
заборони Луганській обласній раді та
її посадовим особам, органам місцевого
самоврядування Луганської області та
їх посадовим особам, а також будь-яким
особам вчиняти будь-які дії, спрямовані
на реалізацію результатів проведеного
11 травня 2014 року «референдуму» щодо
підтримки державної самостійності
Луганської народної республіки.

В обґрунтування поданого клопотання
про забезпечення адміністративного
позову позивач зазначив, що незаконне
проведення так званого «референдуму»,
подальше визнання та схвалення його
президією Луганської обласної ради
призвело до ескалації
соціально-політичної напруги в області
та ставить під загрозу безпеку
національних інтересів. Дії щодо
проведення та встановлення так званого
«референдуму» є очевидно
протиправними, призводять до загрози
посягання на засади конституційного
ладу, територіальної цілісності та
устрою України. Наведене, в свою чергу,
ставить під загрозу громадський
порядок і безпеку, життя і здоров'я
людей, а отже, існує очевидна небезпека
заподіяння шкоди суспільним і
державним інтересам.

Зазначені обставини, за твердженням
позивача, відповідно до статті 117
Кодексу адміністративного судочинства
України є підставою для забезпечення
позову шляхом заборони посадовим
особам органів місцевого
самоврядування Луганської області та
будь-яким особам вчиняти будь-які дії,
спрямовані на реалізацію результатів
проведеного 11 травня 2014 року
«референдуму».

В судове засідання представники сторін
не з'явились.

Оскільки у відповідності із частиною 3
статті 118 Кодексу адміністративного
судочинства України неприбуття у
судове засідання осіб, які були
належним чином повідомлені, не
перешкоджає розглядові питань про
забезпечення адміністративного
позову, клопотання позивача про вжиття
заходів забезпечення
адміністративного позову розглянуто
за відсутності представників сторін.

Розглянувши клопотання позивача про
вжиття заходів забезпечення
адміністративного позову, дослідивши
матеріали справи, суд вважає
клопотання позивача про вжиття заходів
забезпечення адміністративного позову
таким, що не підлягає задоволенню, з
огляду на наступне.

Питання вжиття заходів забезпечення
адміністративного позову, а саме:
підстави, порядок вжиття заходів
забезпечення адміністративного
позову, способи забезпечення позову
врегульовані статтями 117, 118 Кодексу
адміністративного судочинства
України.

Частиною 1 статті 117 Кодексу
адміністративного судочинства України
встановлено, що суд за клопотанням
позивача або з власної ініціативи може
постановити ухвалу про вжиття заходів
забезпечення адміністративного
позову, якщо існує очевидна небезпека
заподіяння шкоди правам, свободам та
інтересам позивача до ухвалення
рішення в адміністративній справі, або
захист цих прав, свобод та інтересів
стане неможливим без вжиття таких
заходів, або для їх відновлення
необхідно буде докласти значних зусиль
та витрат, а також якщо очевидними є
ознаки протиправності рішення, дії чи
бездіяльності суб'єкта владних
повноважень.

Відповідно до частини 3 статті 117
Кодексу адміністративного судочинства
України подання адміністративного
позову, а також відкриття провадження в
адміністративній справі не зупиняють
дію оскаржуваного рішення суб'єкта
владних повноважень, але суд у порядку
забезпечення адміністративного позову
може відповідною ухвалою зупинити дію
рішення суб'єкта владних повноважень
чи його окремих положень, що
оскаржуються. Ухвала негайно
надсилається до суб'єкта владних
повноважень, що прийняв рішення, та є
обов'язковою для виконання.

Згідно з частиною 4 статті 117 Кодексу
адміністративного судочинства України
адміністративний позов, крім способу,
встановленого частиною третьою цієї
статті, може бути забезпечено
забороною вчиняти певні дії.

Відповідно до пункту 17 постанови
Пленуму Вищого адміністративного суду
України від 06 березня 2008 року № 2 «Про
практику застосування
адміністративними судами окремих
положень Кодексу адміністративного
судочинства України під час розгляду
адміністративних справ» судам
необхідно враховувати, що згідно з
частинами третьою та четвертою статті
117 Кодексу адміністративного
судочинства України забезпечення
позову в адміністративних справах
допускається лише у двох формах: 1)
зупинення дії рішення суб'єкта владних
повноважень чи його окремих положень,
що оскаржуються; 2) заборони вчиняти
певні дії. Наведений перелік підстав
забезпечення позову є вичерпним. В
ухвалі про забезпечення позову суд
повинен навести мотиви, з яких він
дійшов висновку про існування
очевидної небезпеки заподіяння шкоди
правам, свободам та інтересам позивача
до ухвалення рішення по
адміністративній справі, або захист
цих прав, свобод та інтересів стане
неможливим без вжиття таких заходів,
або для їх відновлення необхідно буде
докласти значних зусиль та витрат, а
також вказати ознаки, які свідчать про
очевидність протиправності рішення,
дії чи бездіяльності суб'єкта владних
повноважень.

Аналіз вищенаведених норм дозволяє
дійти висновку, що забезпечення
адміністративного позову - це
сукупність процесуальних дій, які
гарантують виконання судового рішення
у разі задоволення позовних вимог.
Вжиття заходів забезпечення
адміністративного позову нерозривно
пов'язано з підставами та предметом
адміністративного позову і ними
обумовлюється. Забезпечення позову
допускається, якщо не вжиття цих
заходів може ускладнити або привести
до неможливості виконання рішення
суду. Під час вирішення питання щодо
вжиття заходів забезпечення позову суд
враховує інтереси як позивача, так і
відповідача. Заходи забезпечення
позову повинні відповідати критеріям
розумності, обґрунтованості і
адекватності, забезпечення
збалансованості інтересів учасників
спірних правовідносин, запобігання
порушенню у зв'язку із вжиттям таких
заходів прав та охоронюваних законом
інтересів учасників даного судового
процесу та не впливати на права,
свободи та інтереси інших осіб.

Прокуратура Луганської області в
адміністративному позові до
Луганської обласної ради просить
визнати протиправним та скасувати
пункт 1 рішення президії Луганської
обласної ради від 12 травня 2014 року, яким
за наслідком обговорення
громадсько-політичної ситуації в
Луганській області вирішено прийняти
заяву президії Луганської обласної
ради, що додається (розміщено на
офіційному веб-сайті Луганської
обласної ради, режим доступу -
http://oblrada.lg.ua/print/15159).

В заяві президії Луганської обласної
ради, прийнятої на засіданні 12 травня
2014 року (розміщено на офіційному
веб-сайті Луганської обласної ради,
режим доступу - http://oblrada.lg.ua/print/15158),
зазначено, що 11 травня в Луганській
області відбувся народний референдум,
в ході якого мешканці регіону
переконливо виразили свою волю та
продемонстрували: вони не бажають жити
в такій Україні, якою вона стала
сьогодні. Абсолютна більшість людей
голосувала за право самим визначати, як
жити. Це право їм може надати перехід
України до федеративного державного
устрою. І тому вимагається від діючої
центральної влади почути
волевиявлення народу і негайно, у
надзвичайному порядку, внести зміни до
Конституції, які забезпечать процес
федералізації. У ситуації, яка
склалась, це єдиний варіант та останній
шанс зберегти Україну. В іншому випадку
відповідальність за розвал держави
повністю ляже саме на центральну владу.
Ще одне принципове рішення, яке має
бути прийнято без зволікань, -
законодавче закріплення державного
статусу російської мови. Вкрай важливо
в нинішній ситуації забезпечити
безпеку людей, яка опинилась під
загрозою через те, що влада розв'язала
братовбивчу війну, направив проти тих,
хто не згодний, армійські частини та
надав зброю до рук радикалів.
Наполягають: антитерористична
операція, яка по суті є силовим
пригніченням протестів, повинна бути
негайно припинена. При цьому мешканцям
східних регіонів - учасникам акцій
протесту проти діючої центральної
влади мають бути на законодавчому
рівні гарантовані не переслідування та
амністія.

Тобто, зі змісту пункту 1 рішення
президії Луганської обласної ради від
12 травня 2014 року та заяви президії
Луганської обласної ради, прийнятої на
засіданні 12 травня 2014 року, не
вбачається визнання та схвалення
проведеного 11 травня 2014 року
«референдуму» щодо підтримки
державної самостійності Луганської
народної республіки. В зазначених
документах президія Луганської
обласної ради тільки констатує факт
проведення «народного референдуму» та
його результати.

Інші пункти рішення президії
Луганської обласної ради від 12 травня
2014 року також не свідчать про визнання
та схвалення президією проведеного 11
травня 2014 року «референдуму» щодо
підтримки державної самостійності
Луганської народної республіки. В них
йдеться про звернення до тимчасово
виконуючого обов'язки Президента
України з вимогами невідкладного:
поновлення на посадах звільнених за
політичними мотивами голів районних
державних адміністрацій Луганщини,
керівників територіальних підрозділів
центральних органів державної влади та
інших державних службовців; звільнення
від займаної посади тимчасово
виконуючу обов'язки голови Луганської
обласної державної адміністрації
Верігіної І.К. (пункт 2); запропоновано
активізувати діяльність громадського
регіонального антикризового центру, з
яким територіальним органам державної
влади та місцевого самоврядування,
державним підприємствам, бюджетним
установам та організаціям
рекомендовано координувати свою
діяльність (пункт 3); рекомендовано
місцевим радам Луганської області
вжити всіх необхідних заходів по
формуванню добровільних народних
дружин охорони правопорядку (пункт 4);
вирішено направити дане рішення до
Верховної Ради України та ОБСЄ (пункт 5).

Крім того, суд вважає за потрібне
зазначити, що в резолютивній частині
судового рішення про забезпечення
адміністративного позову мають бути
вказані конкретні посадові особи та
визначені чіткі та вичерпні дії, які
забороняється їм вчиняти. Зазначення у
резолютивній частині судового рішення
висловів «будь-яким особам» та
«будь-які дії» є неприпустимим, як і
зобов'язання до вчинення чи утримання
від вчинення дій на майбутнє.

Таким чином, суд приходить до висновку
щодо відсутності підстав для вжиття
заходів забезпечення
адміністративного позову, а тому
клопотання позивача про забезпечення
адміністративного позову залишається
судом без задоволення.

Керуючись статтями 117, 118, 158, 160, 165
Кодексу адміністративного судочинства
України, суд, -

УХВАЛИВ:

У задоволенні клопотання прокуратури
Луганської області про забезпечення
адміністративного позову прокуратури
Луганської області до Луганської
обласної ради про визнання
протиправним та скасування пункту 1
рішення президії від 12 травня 2014 року
шляхом заборони Луганській обласній
раді та її посадовим особам, органам
місцевого самоврядування Луганської
області та їх посадовим особам, а також
будь-яким особам вчиняти будь-які дії,
спрямовані на реалізацію результатів
проведеного 11 травня 2014 року
«референдуму» щодо підтримки
державної самостійності Луганської
народної республіки, відмовити.

Ухвала може бути оскаржена в
апеляційному порядку до Донецького
апеляційного адміністративного суду.
Копія апеляційної скарги одночасно
надсилається особою, яка її подає, до
суду апеляційної інстанції.

Апеляційна скарга на ухвалу суду
першої інстанції подається протягом
п'яти днів з дня проголошення ухвали.
Якщо ухвалу було постановлено у
письмовому провадженні або без виклику
особи, яка її оскаржує, апеляційна
скарга подається протягом п'яти днів з
дня отримання копії ухвали.

Якщо суб'єкта владних повноважень у
випадках та порядку, передбачених
частиною четвертою статті 167 КАС
України, було повідомлено про
можливість отримання копії ухвали суду
безпосередньо в суді, то п'ятиденний
строк на апеляційне оскарження ухвали
суду обчислюється з наступного дня
після закінчення п'ятиденного строку з
моменту отримання суб'єктом владних
повноважень повідомлення про
можливість отримання копії ухвали
суду.

Ухвала набирає законної сили після
закінчення строку подання апеляційної
скарги, встановленого статтею 186 КАС
України, якщо таку скаргу не було
подано.

У разі подання апеляційної скарги
ухвала, якщо її не скасовано, набирає
законної сили після повернення
апеляційної скарги, відмови у
відкритті апеляційного провадження
або набрання законної сили рішенням за
наслідками апеляційного провадження.

Якщо строк апеляційного оскарження
буде поновлено, то вважається, що
ухвала суду не набрала законної сили.

СуддяС.В. Борзаниця