Справа № 804/16338/13-а
Суддя: Рищенко Андрій Юрійович
Дата ухвалення: 2014-02-11 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ПОСТАНОВА ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

11 лютого 2014 р. Справа № 804/16338/13-а
Дніпропетровський окружний
адміністративний суд у складі:

головуючого судді -Рищенко А. Ю., при
секретарі судового засідання
-Дубровець Д.В., за участю:
представника позивача - представників
відповідача - Івашко О.В., Бісєрова А.С.,
розглянувши у відкритому судовому
засіданні у місті Дніпропетровську
адміністративну справу за позовом
Публічного акціонерного товариства
«Банк Руский Стандарт» до Інспекції
державного архітектурно-будівельного
контролю у Дніпропетровській області,
Криворізького відділу контролю та
державного нагляду Територіального
управління з контролю за будівництвом
об'єктів, якістю будівельних
матеріалів та державного ринкового
нагляду Правобережжя Інспекції
державного архітектурно-будівельного
контролю у Дніпропетровській області
про визнання протиправною та
скасування постанови № КР-53-Ю від 12.11.2013
року, -

ВСТАНОВИВ:

02.12.2013 року до Дніпропетровського
окружного адміністративного суду
звернулось Публічне акціонерне
товариство «Банк Руский Стандарт» з
позовом до Інспекції державного
архітектурно-будівельного контролю у
Дніпропетровській області,
Криворізького відділу контролю та
державного нагляду Територіального
управління з контролю за будівництвом
об'єктів, якістю будівельних
матеріалів та державного ринкового
нагляду Правобережжя Інспекції
державного архітектурно-будівельного
контролю у Дніпропетровській області
про визнання протиправною та
скасування постанови № КР-53-Ю від 12.11.2013
року.

Свої вимоги позивач обґрунтовує тим, що
під час проведення позапланової
перевірки дотримання Публічним
акціонерним товариством «Банк Руский
Стандарт» (далі - ПАТ «Банк Руский
Стандарт», позивач) вимог
законодавства у сфері містобудівної
діяльності, будівельних норм,
державних стандартів і правил
відповідач прийшов до помилкових
висновків та протиправно визнав винним
ПАТ «Банк Руский Стандарт» у вчиненні
правопорушення, передбаченого п. 9 ч. 2
ст. 2 Закону України «Про
відповідальність за правопорушення у
сфері містобудівної діяльності», та
наклав штраф у розмірі - 5 735, 00 грн. в
оскаржуваній постанові № КР-53-Ю від
12.11.2013 року. По-перше, позивач наголошує
на порушенні інспекцією порядку
проведення перевірки, по-друге,
інспектори також на противагу нормам
Закону України «Про регулювання
містобудівної діяльності» самостійно
встановили категорію складності без
використання відповідної проектної
документації або висновків
будівельної експертизи. Позивач
зазначив про те, що одразу ж після
виявлення факту непоінформованості
державного органу у сфері пожежної та
техногенної безпеки про введення в
експлуатацію об'єкта, банком було
направлено відповідне повідомлення до
відділу запобігання надзвичайним
ситуаціям Криворізького міського
управління Головного управління ДСНС
України у Дніпропетровській області
(таке було отримане - 01.11.2013 року за вх. №
625). Та повторно направив повідомлення
від 15.11.2013 року № 17/3-02-6502 про введення в
експлуатацію об'єкта. Натомість
відповідач при розгляді справи про
адміністративне правопорушення не
з'ясував та не врахував те, що ПАТ «Банк
Руский Стандарт» невідкладно та
добровільно усунув виявленні
правопорушення законодавства. При
цьому позивач у своєму позові
посилається на норми Кодексу України
про адміністративні правопорушення,
Закону України «Про регулювання
містобудівної діяльності».

Просить суд:

- визнати протиправною та
скасувати постанову начальника
Інспекції державного
архітектурно-будівельного контролю у
Дніпропетровській області Садового
І.Д. № КР-53-Ю від 12.11.2013 року, якою
Публічне акціонерне товариство «Банк
Руский Стандарт» визнано винним у
вчиненні правопорушення,
передбаченого п. 9 ч. 2 ст. 2 Закону
України «Про відповідальність за
правопорушення у сфері містобудівної
діяльності» та накладено штраф у
розмірі - 5 735, 00 грн.;

- закрити справу Інспекції
державного архітектурно-будівельного
контролю у Дніпропетровській області
Садовим І.Д. стосовно Публічного
акціонерного товариства «Банк Руский
Стандарт» про вчинення правопорушення
у сфері містобудівної діяльності,
відповідальність за яке передбачена п.
9 ч. 2 ст. 2 Закону України «Про
відповідальність за правопорушення у
сфері містобудівної діяльності», у
зв'язку із малозначністю вчиненого
адміністративного правопорушення.

В судовому засіданні представник
позивача позов підтримав повністю та
пояснив обставини справи таким чином,
як вони викладені вище.

Представник відповідача в судовому
засіданні позов не визнав у повному
обсязі, та пояснив, що за результатами
проведеної перевірки було складено
акт, у якому встановлено, що замовник
будівництва ПАТ «Банк Руский Стандарт»
не повідомив державні органи у сфері
пожежної та техногенної безпеки про
початок виконання будівельних робіт.
Після виявлення вказаного в акті
правопорушення інспекцією було
складено протокол від 30.10.2013 року,
припис від 30.10.2013 року, на підставі
зібраних матеріалів та документів -
винесено постанову про накладення
штрафу за правопорушення у сфері
містобудівної діяльності № КР-53-Ю від
12.11.2013 року. При цьому за твердженнями
відповідача посилання ПАТ «Банк Руский
Стандарт» на норми Кодексу України про
адміністративні правопорушення є
безпідставними, адже під час перевірки
не було виявлено порушення норм
вказаного нормативно-правового акту,
та таким посадові особи Інспекції
державного архітектурно-будівельного
контролю у Дніпропетровській області
не керувались. Єдиним
нормативно-правовим актом, що
встановлює відповідальність юридичних
осіб та фізичних осіб-підприємців
(суб'єктів містобудування) за
правопорушення у сфері містобудівної
діяльності є Закон України «Про
відповідальність за правопорушення у
сфері містобудівної діяльності». А
щодо встановлення категорії
складності об'єкта будівництва, то
відповідач посилається на те, що дана
категорія не була ним самостійно
розрахована, а взята із зареєстрованої
інспекцією декларації про готовність
об'єкта до експлуатації, у якій ПАТ
«Банк Руский Стандарт» зазначив
категорію складності як ІІІ (третя).
Щодо порядку проведення розгляду
справи про адміністративне
правопорушення, то відповідач
посилається на п. 17 розділу «Розгляд
справ про правопорушення у сфері
містобудівної діяльності» Порядку
накладення штрафів за правопорушення у
сфері містобудівної діяльності,
затвердженого постановою Кабінету
Міністрів України від 06.04.1995 року № 244,
зазначаючи, що залучення суб'єкта
містобудування до розгляду справи про
правопорушення у сфері містобудівної
діяльності є правом, а не обов'язком
інспекції, неприбуття суб'єкта
містобудування у визначений час і
місце не перешкоджає розгляду справи.
Хоча представника позивача було
належним чином повідомлено про дату,
час та місце розгляду справи про
правопорушення у сфері містобудівної
діяльності, однак такий не прибув на її
розгляд. Отже, дії відповідача під час
та після проведення перевірки були
правомірними, такими, що не суперечать
нормам чинного законодавства.

Суд, заслухавши пояснення сторін,
вивчивши наявні у справі докази та
оцінивши їх у сукупності, вважає
необхідним у задоволенні даного
адміністративного позову відмовити
повністю з наступних підстав.

У відповідності до положень ст. 41
Закону України «Про регулювання
містобудівної діяльності» від 17.02.2011
року за № 3038-VI (у відповідній чинній
редакції), державний
архітектурно-будівельний контроль -
сукупність заходів, спрямованих на
дотримання вимог законодавства у сфері
містобудівної діяльності, будівельних
норм, державних стандартів і правил.

Державний архітектурно-будівельний
контроль здійснюється органами
державного архітектурно-будівельного
контролю в порядку, встановленому
Кабінетом Міністрів України.

Орган державного
архітектурно-будівельного контролю
розглядає відповідно до закону справи
про правопорушення у сфері
містобудівної діяльності.

Також вказана стаття закріплює коло
прав, які мають посадові особи органів
державного архітектурно-будівельного
контролю під час перевірки, серед яких
в тому числі право безперешкодного
доступу до місць будівництва об'єктів
та до об'єктів, що підлягають
обов'язковому обстеженню; складати
протоколи про вчинення правопорушень,
акти перевірок та накладати штрафи
відповідно до закону; видавати
обов'язкові для виконання приписи щодо,
в тому числі: усунення порушення вимог
законодавства у сфері містобудівної
діяльності, будівельних норм,
державних стандартів і правил,
проводити перевірку відповідності
виконання підготовчих та будівельних
робіт вимогам будівельних норм,
державних стандартів і правил,
затвердженим проектним вимогам,
рішенням, технічним умовам,
своєчасності та якості проведення
передбачених нормативно-технічною і
проектною документацією зйомки,
замірів, випробувань, а також ведення
журналів робіт, наявності у
передбачених законодавством випадках
паспортів, актів та протоколів
випробувань, сертифікатів та іншої
документації.

Порядок здійснення державного
архітектурно-будівельного контролю є
затвердженим постановою Кабінету
Міністрів України № 553 від 23.05.2011 року
(далі - Порядок № 553).

Норма ст. 41 вищевказаного Закону
кореспондує положенням пунктів 11, 16, 17
Порядку № 553.

З матеріалів справи вбачається, що
22.10.2013 року Інспекцією державного
архітектурно-будівельного контролю у
Дніпропетровській області було видано
направлення на проведення
позапланової перевірки відповідно до
указу Президента України від 08.04.2011
року № 439 «Про Положення про Державну
архітектурно-будівельну інспекцію
України» та постанови Кабінету
Міністрів України від 23.05.2011 року № 553
«Про затвердження Порядку здійснення
державного архітектурно-будівельного
контролю», строк дії направлення - з
24.10.2013 року по 30.10.2013 року.

30.10.2013 року головним державним
інспектором Криворізького відділу
контролю та державного нагляду
територіального управління з контролю
за будівництвом об'єктів, якістю
будівель, матеріалів та державного
ринкового нагляду Правобережжя - Бурка
В.О. у присутності заступника
начальника - Снєжик Г.Л., на підставі
норм ст. 41 Закону України «Про
регулювання містобудівної
діяльності», Порядку здійснення
державного архітектурно-будівельного
контролю, затвердженого постановою
Кабінету Міністрів України від 23.05.2011
року № 553, Наказу від 22.01.2013 року № 04
«Про проведення позапланових
перевірок додержання вимог
містобудівного законодавства»,
постанови Кабінету Міністрів України
від 23.05.2011 року № 553 та листа
Криворізького міського управління
головного управління ДСНС України у
Дніпропетровській області від 02.10.2013
року, була проведена позапланова
перевірка дотримання вимог
законодавства у сфері містобудівної
діяльності, будівельних норм,
державних стандартів і правил ПАТ
«Банк Руский Стандарт».

Відповідно до п. 7 Порядку здійснення
державного архітектурно-будівельного
контролю, затвердженого постановою
Кабінету Міністрів України № 553 від
23.05.2011 року, позаплановою перевіркою
вважається перевірка, яка не
передбачена планом роботи інспекції.

Підставами для проведення
позапланової перевірки є:

подання суб'єктом містобудування
письмової заяви про проведення
перевірки об'єкта будівництва або
будівельної продукції за його бажанням
чи письмової заяви про проведення
перевірки щодо дотримання суб'єктом
господарювання Ліцензійних умов
провадження господарської діяльності,
пов'язаної з будівництвом об'єкта
архітектури, який за складністю
архітектурно-будівельного рішення та
(або) інженерного обладнання належить
до IV і V категорії складності;

необхідність проведення перевірки
достовірності даних, наведених у
повідомленні та декларації про початок
виконання підготовчих робіт,
повідомленні та декларації про початок
виконання будівельних робіт,
декларації про готовність об'єкта до
експлуатації, протягом трьох місяців з
дня подання зазначених документів;

виявлення факту самочинного
будівництва об'єкта;

перевірка виконання суб'єктом
містобудівної діяльності вимог
приписів інспекцій;

перевірка виконання суб'єктом
господарювання вимог інспекції щодо
усунення порушень ліцензіатом
ліцензійних умов провадження
господарської діяльності, пов'язаної з
будівництвом об'єкта архітектури, який
за складністю
архітектурно-будівельного рішення та
(або) інженерного обладнання належить
до IV і V категорії складності;

звернення фізичних чи юридичних осіб
про порушення суб'єктом містобудування
вимог містобудівного законодавства;

вимога правоохоронних органів про
проведення перевірки.

Хід та результати проведеної перевірки
було зафіксовано в акті перевірки від
30.10.2013 року. Так, інспекцією було
встановлено таке правопорушення:
замовником ПАТ «Банк Руский Стандарт»
у передбачений законодавством термін
не поінформовано державний орган у
сфері пожежної та техногенної безпеки
про введення в експлуатацію
закінченого будівництвом об'єкта, чим
порушено вимоги: п. 14 постанови
Кабінету Міністрів України «Питання
прийняття в експлуатацію закінчених
будівництвом об'єктів» від 13.04.2011 року
№ 461.

Такі висновки стали підставою для
складання протоколу про
правопорушення у сфері містобудівної
діяльності від 30.10.2013 року, відповідно
до якого за результатами проведеної
позапланової перевірки на
реконструкції приміщень під
операційний офіс ПАТ «Банк Руский
Стандарт» за адресою: пр. Гагаріна, 63, м.
Кривий Ріг, Дніпропетровська область,
було визначено правопорушення,
відповідальність за яке передбачена п.
9 ч. 2 ст. 2 Закону України «Про
відповідальність за правопорушення у
сфері містобудівної діяльності»,
повідомлено про час та дату розгляду
справи про адміністративне
правопорушення, а саме: 12.11.2013 року о 12:00
годині. Відповідно до відмітки позивач
відмовився підписувати протокол, тому
такий було направлено на адресу ПАТ
«Банк Руский Стандарт» поштою - 02.11.2013
року.

Також 30.10.2013 року головним державним
інспектором було винесено припис про
усунення порушення вимог
законодавства у сфері містобудівної
діяльності, будівельних норм,
державних стандартів і правил,
відповідно до якого з метою усунення
виявлених порушень позивачу приписано
усунути виявлені недоліки терміном до
30.11.2013 року та повідомити Криворізький
відділ інспекції державного
архітектурно-будівельного контролю у
Дніпропетровській області про це до
30.11.2013 року. За відміткою замовник - ПАТ
«Банк Руский Стандарт» - відмовився від
отримання припису, тому примірник
такого було надіслано йому поштою.

У відповідності до положень п. 2, п. 3
постанови Кабінету Міністрів України
№ 244 від 06.04.1995 року «Про затвердження
Порядку накладення штрафів за
правопорушення у сфері містобудівної
діяльності», справи про правопорушення
у сфері містобудівної діяльності
розглядаються Держархбудінспекцією та
її територіальними органами (далі -
інспекції).

Накладати штраф від імені інспекцій
мають право керівник
Держархбудінспекції та уповноважені
ним його заступники, керівники
територіальних органів
Держархбудінспекції та їх заступники у
межах своїх повноважень.

Штрафи накладаються на суб'єктів
містобудування - юридичних осіб та
фізичних осіб - підприємців (далі -
суб'єкти містобудування) за
правопорушення у сфері містобудівної
діяльності.

У разі коли суб'єкт містобудування
перешкоджає притягненню його до
відповідальності за правопорушення у
сфері містобудівної діяльності
правоохоронні органи та органи
місцевого самоврядування разом з
інспекціями вживають всіх необхідних
заходів для притягнення такого
суб'єкта до відповідальності.

У разі відмови суб'єкта містобудування
в отриманні документів (протокол,
постанова та документи, які
підтверджують факт правопорушення),
які є підставою для притягнення його до
відповідальності, документи
надсилаються суб'єкту містобудування
рекомендованим листом з повідомленням.

Належним підтвердженням факту
надіслання документів є розрахунковий
документ відділення поштового зв'язку
щодо оплати послуг з доставки
рекомендованої поштової
кореспонденції.

Факт надіслання протоколу та припису
поштою відповідач підтверджує
наданими суду копіями поштових
повідомлень про вручення та квитанцій
про оплату такого відправлення. Отже,
ПАТ «Банк Руский Стандарт» отримало
протокол та припис - 07.11.2013 року
відповідно. Протилежного позивачем під
час судового розгляду справи доведено
не було. Тому, суд приймає до уваги
вказані письмові докази як належні.
Адже згідно вимог ст.ст. 70, 71 КАС
України, сторони мають право
обґрунтовувати належність конкретного
доказу для підтвердження їхніх вимог
або заперечень. Кожна сторона повинна
довести ті обставини, на яких
ґрунтуються її вимоги та заперечення,
крім випадків, встановлених статтею 72
цього Кодексу. В адміністративних
справах про протиправність рішень, дій
чи бездіяльності суб'єкта владних
повноважень обов'язок щодо доказування
правомірності свого рішення, дії чи
бездіяльності покладається на
відповідача, якщо він заперечує проти
адміністративного позову.

Тому, твердження позивача щодо
порушення інспекцією державного
архітектурно-будівельного контролю
порядку проведення перевірки та
розгляду справи про адміністративне
правопорушення без участі замовника не
знайшли свого підтвердження та
відкидаються судом як безпідставні.

Також інспекція звертає увагу суду на
те, що така наділена законом правом
щодо здійснення перевірок дотримання
вимог містобудівного законодавства
будівельних норм, державних стандартів
і правил щодо всіх об'єктів
будівництва, а також перевіряти
господарську діяльність підприємств
на дотримання ліцензійних умов, які
здійснюють будівництво об'єктів IV та V
категорії складності. При цьому,
посилається на норми п. 1, п. 9 Порядку №
553, ч. 2 ст. 41 Закону України «Про
регулювання містобудівної
діяльності». А віднесення об'єкта
будівництва до ІІІ категорії
складності було самостійно визначено
ПАТ «Банк Руский Стандарт» у
зареєстрованій декларації про
готовність об'єкта до експлуатації.
Копія декларації є наявною в
матеріалах справи.

З цього приводу суд приймає дані факти
до уваги та погоджується з позицією
відповідача, зазначаючи, що дії такого
під час проведення перевірки були
цілком правомірними та не суперечать
положенням чинного законодавства
України. Це також підтверджується
матеріалами справи та було встановлено
під час судового засідання.

За твердженнями відповідача,
враховуючи обставини, що склались, факт
належного повідомлення ПАТ «Банк
Руский Стандарт» про проведення
розгляду справи про адміністративне
правопорушення до початку такого (а
саме: за даними поштового повідомлення
про вручення - 07.11.2013 року), на підставі
зібраних під час позапланової
перевірки матеріалів та документів
посадовою особою інспекції було
розглянуто справу та винесено
постанову про накладення штрафу за
правопорушення у сфері містобудівної
діяльності № КР-53-Ю від 12.11.2013 року.

Відповідно до даної постанови: ПАТ
«Банк Руский Стандарт» було визнано
винним у вчинені правопорушення,
передбаченого п. 9 ч. 2 ст. 2 Закону
України «Про відповідальність за
правопорушення у сфері містобудівної
діяльності», та накладено штраф у сумі -
5 735, 00 грн.

Суть правопорушення відповідно до
вищевказаної постанови: замовником -
ПАТ «Банк Руский Стандарт» - у
передбачений законодавством термін не
було поінформовано державний орган у
сфері пожежної та техногенної безпеки
про введення в експлуатацію
закінченого будівництвом об'єкта
«Реконструкція приміщень під
операційний офіс ПАТ «Банк Руский
Стандарт» по пр. Гагаріна, 63, м. Кривий
Ріг, Дніпропетровська область, чим
порушено п. 14 постанови Кабінету
Міністрів України «Питання прийняття в
експлуатацію закінчених будівництвом
об'єктів» від 13.04.2011 року № 461 (у чинній
на момент проведення перевірки
редакції).

Так, у свою чергу згідно п. 14
вищевказаної постанови, замовник
зобов'язаний протягом семи календарних
днів з дня прийняття в експлуатацію
об'єкта:

подати копію декларації або
сертифіката місцевому органу
виконавчої влади або органу місцевого
самоврядування за місцезнаходженням
об'єкта для подання такими органами
інформації про прийнятий в
експлуатацію об'єкт до органу
державної статистики за формами,
передбаченими звітно-статистичною
документацією;

поінформувати державні органи у сфері
пожежної та техногенної безпеки про
введення в експлуатацію об'єкта.

Як зазначив позивач, між ПАТ «Банк
Руский Стандарт» та ТОВ «Фартнео» було
укладено договір підряду № 23/03/13 від
23.03.2013 року, відповідно до п. 2.3
зазначеного договору підрядник
зобов'язується закінчити роботи та
здати об'єкт, готовий до експлуатації,
включаючи отримання усіх необхідних
погоджень та дозволів на усі вироблені
роботи за договором уповноважених
організацій державного нагляду та
контролю. На підтвердження даної
інформації позивач надав суду копію
відповідного договору, яка є наявною в
матеріалах справи.

Одразу ж після виявлення факту
непоінформованості державного органу
у сфері пожежної та техногенної
безпеки про введення в експлуатацію
об'єкта, банком направлено відповідне
повідомлення до відділу запобігання
надзвичайним ситуаціям Криворізького
міського управління Головного
управління ДСНС України у
Дніпропетровській області від 01.11.2013
року за вх. № 625. Також вказане
повідомлення було повторно направлено
на адресу інспекції за вих. № 17/3-02-6502
від 15.11.2013 року, копії є в матеріалах
справи. При цьому позивач самостійно
зазначає про те, що ним було
невідкладно та добровільно усунено
правопорушення законодавства -
повідомлення про отримання та
реєстрацію декларації про готовність
об'єкта до експлуатації щодо
реконструкції приміщень під
операційний офіс № ДП64 від 18.03.2013
року на Криворізьке відділення № 1 ПАТ
«Банк Руский Стандарт», розташоване за
адресою: Дніпропетровська область, м.
Кривий Ріг, вул. Гагаріна, 63.

Матеріали справи показують, що
перевірка була розпочата та факт
наявності порушення п. 14 постанови
Кабінету Міністрів України «Питання
прийняття в експлуатацію закінчених
будівництвом об'єктів» від 13.04.2011 року
№ 461, виявленого під час проведення
перевірки, було встановлено - 30.10.2013
року. Враховуючи таке, 01.11.2013 року
позивач направив т.в.о. начальнику
відділу запобігання надзвичайним
ситуаціям Криворізького міського
управління Головного управління ДСНС
України у Дніпропетровській області
майору служби цивільного захисту
Клименку В.О. вищевказане повідомлення
та повторно такого ж змісту - 15.11.2013 року
за № 17/3-02-6502. При цьому декларація про
готовність об'єкта до експлуатації, на
яку посилається ПАТ «Банк Руский
Стандарт», датується - 18.03.2013 року за №
ДП64. Суд вважає за необхідне
надати правову оцінку даній обставині
та зазначає, що за нормою п.14 постанови
Кабінету Міністрів України «Питання
прийняття в експлуатацію закінчених
будівництвом об'єктів» від 13.04.2011 року
№ 461, яку судом було викладено вище,
така передбачає строк надання
інформації у сім календарних днів з дня
прийняття в експлуатацію об'єкта,
пропуск вказаного строку вбачається -
становить більше півроку.

Отже, факт наявного порушення було
визначено під час перевірки - 30.10.2013
року та добровільно виконано позивачем
після її проведення - вже 01.11.2013 року,
про що зазначив і сам позивач. Тобто, є
наявним факт несвоєчасного подання
замовником - ПАТ «Банк Руский Стандарт»
- інформації про введення в
експлуатацію закінченого будівництвом
об'єкта.

Оскаржуваною постановою відповідач
визнав ПАТ «Банк Руский Стандарт»
винним у вчинені правопорушення,
передбаченого п. 9 ч. 2 ст. 2 Закону
України «Про відповідальність за
правопорушення у сфері містобудівної
діяльності» та відповідно наклав
штраф.

В свою чергу п. 9 ч. 2 ст. 2 Закону України
«Про відповідальність за
правопорушення у сфері містобудівної
діяльності» від 14.10.1994 року за № 208/94-ВР
(у відповідній чинній на момент
проведення перевірки редакції)
визначає, що суб'єкти містобудування,
які є замовниками будівництва об'єктів
(у разі провадження містобудівної
діяльності), або ті, що виконують
функції замовника і підрядника
одночасно, несуть відповідальність у
вигляді штрафу за такі правопорушення,
у тому числі неподання чи несвоєчасне
подання замовником інформації про
передачу права на будівництво об'єкта
іншому замовнику, зміну генерального
підрядника чи підрядника, осіб,
відповідальних за проведення
авторського і технічного нагляду,
відповідальних виконавців робіт, а
також інформації про початок виконання
підготовчих чи будівельних робіт та
про введення в експлуатацію
закінченого будівництвом об'єкта у
випадках, коли подання такої
інформації є обов'язковим згідно із
законодавством, - у розмірі п'яти
мінімальних заробітних плат.

За оскаржуваною постановою від 12.11.2013
року штраф позивачу визначено у
розмірі - 5 735, 00 грн. При цьому
диспозиція вищевказаної норми п. 9 ч. 2
ст. 2 Закону України «Про
відповідальність за правопорушення у
сфері містобудівної діяльності»
передбачає альтернативу підстав
накладення штрафу, в тому числі:
несвоєчасне подання замовником
інформації про введення в експлуатацію
закінченого будівництвом об'єкта у
випадках, коли подання такої
інформації є обов'язковим згідно із
законодавством, наявність чого була
встановлена за результатами
проведеної перевірки. Це
підтверджується матеріалами справи.
Тим самим спростовуються і посилання
позивача на норми Кодексу про
адміністративні правопорушення.

Таким чином, судовий розгляд справи не
показав наявності порушень будь-яких
прав, свобод або інтересів позивача
суб'єктом владних повноважень -
органами інспекції державного
архітектурно-будівельного контролю
під час перевірки та після проведення
такої. Тому, позовні вимоги щодо
визнання протиправною та скасувати
постанову начальника Інспекції
державного архітектурно-будівельного
контролю у Дніпропетровській області
Садового І.Д. № КР-53-Ю від 12.11.2013 року,
якою Публічне акціонерне товариство
«Банк Руский Стандарт» визнано винним
у вчиненні правопорушення,
передбаченого п. 9 ч. 2 ст. 2 Закону
України «Про відповідальність за
правопорушення у сфері містобудівної
діяльності» та накладено штраф у
розмірі - 5 735, 00 грн. - задоволенню не
підлягають.

Щодо позовної вимоги п. 2 - про закриття
справи Інспекції державного
архітектурно-будівельного контролю у
Дніпропетровській області Садовим І.Д.
стосовно Публічного акціонерного
товариства «Банк Руский Стандарт» про
вчинення правопорушення у сфері
містобудівної діяльності,
відповідальність за яке передбачена п.
9 ч. 2 ст. 2 Закону України «Про
відповідальність за правопорушення у
сфері містобудівної діяльності», у
зв'язку із малозначністю вчиненого
адміністративного правопорушення, то
суд зазначає, що така задоволенню також
не підлягає з огляду на втручання у
внутрішню компетенцію суб'єкта владних
повноважень - органу державного
архітектурно-будівельного контролю.
Крім того, під час судового розгляду
справи судом не було знайдено підстав
для визнання дій відповідача
протиправними.

Таким чином, суд приходить до висновку,
що у задоволенні даного
адміністративного позову необхідно
відмовити повністю.

Також суд вважає за необхідне вирішити
питання щодо розподілу судових витрат
з урахуванням відмови у задоволенні
позовних вимог у повному обсязі.

Відповідно до вимог ч. 1 ст. 94 КАС
України, якщо судове рішення ухвалене
на користь сторони, яка не є суб'єктом
владних повноважень, суд присуджує всі
здійснені нею документально
підтверджені судові витрати з
Державного бюджету України.

Положеннями ст. 87 КАС України
передбачено, що судові витрати
складаються із судового збору та
витрат, пов'язаних з розглядом справи.
Розмір судового збору, порядок його
сплати і звільнення від сплати
встановлюються законом.

Статтею 1, ч. 1 ст. 3 Закону України «Про
судовий збір» від 08.07.2011 року № 3674-VI (у
редакції станом на 28.11.2013 року)
визначено, що судовий збір - це збір, що
справляється на всій території України
за подання заяв, скарг до суду, а також
за видачу судами документів і
включається до складу судових витрат.
Судовий збір справляється, зокрема, за
подання до суду позовної заяви та іншої
заяви, передбаченої процесуальним
законодавством.

Згідно вимог Закону України «Про
судовий збір» за подання до
адміністративного суду
адміністративного позову, зокрема,
майнового характеру, ставка судового
збору складає - 2 відсотки розміру
майнових вимог, але не менше 1,5 розміру
мінімальної заробітної плати та не
більше 4 розмірів мінімальної
заробітної плати, тобто (станом на
02.12.2013 року) - не менше - 1 720, 50 грн. та не
більше - 4 588, 00 грн.

Частиною 3 ст. 4 Закону України «Про
судовий збір» визначено, що під час
подання адміністративного позову
майнового характеру сплачується 10
відсотків розміру ставки судового
збору. Решта суми судового збору
стягується з позивача або відповідача
пропорційно до задоволеної чи
відхиленої частини вимоги.

Так, за подання до адміністративного
суду позову майнового характеру ПАТ
«Банк Руский Стандарт» сплатило 172, 05
грн., тобто 10 % розміру ставки судового
збору, яка становить - 1 720, 50 грн. (2 % від 5
735, 00 грн. - 0,02 х 5 735, 00 грн. = 114, 70 грн. (це є
ставка судового збору), при цьому в
законі передбачено те, що дана ставка
повинна бути не менше 1,5 розміру
мінімальної заробітної плати та не
більше 4 розмірів мінімальної
заробітної плати, а це не менше - 1 720, 50
грн. та не більше - 4 588, 00 грн. (тому 114, 70
грн. - це є менше аніж 1,5 розміру
мінімальної заробітної плати - 1 720, 50
грн.), а 10 % від даної ставки судового
збору - 1 720, 50 грн. х 0, 1 = 172, 05 грн.).

При цьому, обчислюючи розмір належного
для доплати судового збору за подання
позову майнового характеру, суд
прийшов до висновку, що з позивача
необхідно стягнути суму у розмірі - 1 548,
45 грн.

Таким чином, з позивача необхідно
стягнути суму судового збору у розмірі
- 1 548, 45 грн. пропорційно відхиленої
частини вимог у розмірі 1 548, 45 грн.

На підставі викладеного, керуючись
ст.ст. 10, 12, 60, 86, 160, 161, 163 КАС України, суд,
-

ПОСТАНОВИВ:

У задоволенні адміністративного
позову Публічного акціонерного
товариства «Банк Руский Стандарт» до
Інспекції державного
архітектурно-будівельного контролю у
Дніпропетровській області,
Криворізького відділу контролю та
державного нагляду Територіального
управління з контролю за будівництвом
об'єктів, якістю будівельних
матеріалів та державного ринкового
нагляду Правобережжя Інспекції
державного архітектурно-будівельного
контролю у Дніпропетровській області
про визнання протиправною та
скасування постанови № КР-53-Ю від 12.11.2013
року - відмовити повністю.

Стягнути з Публічного акціонерного
товариства «Банк Руский Стандарт» (код
ЄДРПОУ - 34186061) на користь Державного
бюджету України несплачену суму
судового збору за подання до
адміністративного суду позову
майнового характеру у розмірі 1 548, 45
грн. (одна тисяча п'ятсот сорок вісім
гривень 45 копійок).

Постанова суду набирає законної сили
після закінчення строку подання
апеляційної скарги.

Постанова суду може бути оскаржена до
Дніпропетровського апеляційного
адміністративного суду шляхом подачі
апеляційної скарги через
Дніпропетровський окружний
адміністративний суд протягом десяти
днів з дня її проголошення. У разі
відкладення виготовлення постанови в
повному обсязі, а також прийняття
постанови у письмовому провадженні
апеляційна скарга подається протягом
десяти днів з дня отримання копії
постанови. Якщо суб'єкт владних
повноважень у випадках та порядку,
передбачених частиною четвертою
статті 167 цього Кодексу, було
повідомлено про можливість отримання
копії постанови суду безпосередньо в
суді, то десятиденний строк на
апеляційне оскарження постанови суду
обчислюється з наступного дня після
закінчення п'ятиденного строку з
моменту отримання суб'єктом владних
повноважень повідомлення про
можливість отримання копії постанови.

Повний текст постанови складений 17.02.2014
року.

Суддя

А.Ю. Рищенко