Справа № 872/5444/13
Суддя: Поплавський В.Ю.
Дата ухвалення: 2014-04-03 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ
АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

і м е н е м У к р а ї н и

03 квітня 2014 рокусправа № 1170/2а-3840/12
Дніпропетровський апеляційний
адміністративний суд у складі колегії
суддів: головуючого судді:
Поплавського В.Ю.

суддів:
Сафронової С.В. Чепурнова Д.В.

за участю секретаря судового
засідання: Надточія В.О.,

розглянувши у відкритому судовому
засіданні в м. Дніпропетровську
апеляційну скаргу ОСОБА_1

на постанову Кіровоградського
окружного адміністративного суду від 07
лютого 2013 року по справі № 1170/2а-3840/12 за
позовом ОСОБА_1 до Долинської
міжрайонної державної податкової
інспекції Кіровоградської області
Державної податкової служби про
визнання протиправною бездіяльності,
зобов'язання виплатити компенсацію,
стягнення середнього заробітку, -

В С Т А Н О В И В :

ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до
Долинської міжрайонної державної
податкової інспекції Кіровоградської
області Державної податкової служби, в
якому, з урахуванням уточнення
позовних вимог (том 1 а. с. 53-55), просив:
визнати протиправною бездіяльність
відповідача, що виражається у
невиплаті позивачу компенсації при
звільнені за роботу у святкові та
неробочі дні, за 42 дні; зобов'язати
відповідача виплатити позивачу
компенсацію за роботу у святкові та
неробочі дні (вихідні), за 42 дні роботи у
святкові та неробочі дні (вихідні), за
період роботи з 2004 року по 2011 рік, у
подвійному розмірі, відповідно до
відпрацьованого часу у дні чергувань;
стягнути з відповідача на користь
позивача середній заробіток за весь
час затримки повного розрахунку при
звільненні у сумі - 1887,15 грн.

Постановою Кіровоградського окружного
адміністративного суду від 07 лютого 2013
року у задоволенні адміністративного
позову відмовлено повністю.

Не погодившись з рішенням суду, позивач
звернувся з апеляційною скаргою, в якій
просить скасувати постанову суду,
оскільки вважає, що вона винесена з
порушенням норм матеріального та
процесуального права та ухвалити нове
рішення про задоволення позовних вимог
у повному обсязі.

Апеляційну скаргу мотивовано тим, що,
на погляд позивача, судом першої
інстанції факт його чергування
доведено графіками, розпорядженнями та
наказами керівника податкового органу,
що вже було підставою для задоволення
позовних вимог. Крім того, судом першої
інстанції застосовано акти, які не є
нормативними та носять
рекомендаційний характер, внаслідок
чого ухвалюючи рішення, суд першої
інстанції проігнорував положення
кодексу законів про працю.

17.02.2014 року судом отримано письмове
клопотання про заміну відповідача -
Долинської міжрайонної державної
податкової інспекції Кіровоградської
області Державної податкової служби
його правонаступником - Долинською
об'єднаною державної податкової
інспекції Головного управління
Міндоходів у Кіровоградській області у
зв'язку з реорганізацією.

Розглянувши дане клопотання та додані
до нього документи, колегія суддів
дійшла висновку про необхідність
здійснення процесуального
правонаступництва відповідно до ст.55
КАС України, шляхом заміни відповідача
Долинської міжрайонної державної
податкової інспекції Кіровоградської
області Державної податкової служби
його правонаступником - Долинською
об'єднаною державної податкової
інспекції Головного управління
Міндоходів у Кіровоградській області.

Перевіривши матеріали справи,
законність і обґрунтованість
оскаржуваного рішення суду в межах
доводів апеляційної скарги та
заявлених позовних вимог, правильність
застосування судом норм матеріального
та процесуального права, колегія
суддів приходить висновку, що
апеляційна скарга не підлягає
задоволенню з наступних підстав.

З матеріалів справи вбачається, що
ОСОБА_1 було звільнено з займаної
посади за угодою сторін, на підставі п.1
ст. 36 КЗпП України відповідно до наказу
начальника Долинської МДПІ №11-о від
12.04.11 р.

За період роботи позивача у
Новоукраїнській МДПІ, Бобринецькій
МДПІ та Долинській міжрайонній ДПІ
Кіровоградської області ДПС (2008-2011
роки), керівниками податкового органу
було видано наступні розпорядження про
чергування у вихідні, святкові та
неробочі дні:

- розпорядженням Новоукраїнської МДПІ
(Бобринецького відділення) від 25.11.2004
року №32-р.;

- розпорядження Новоукраїнської МДПІ
(Бобринецького відділення) від 24.02.2005 р.
№7-р.;

- розпорядження Новоукраїнської МДПІ
(Бобринецького відділення) від 17.06.2005 р.
№16-р.;

- розпорядження Новоукраїнської МДПІ
(Бобринецького відділення) від 23.09.2005 р.
№28-р.;

- розпорядження Новоукраїнської МДПІ
(Бобринецького відділення) від 24.11.2005 р.
№41-р.;

- розпорядження Новоукраїнської МДПІ
(Бобринецького відділення) від 20.12.2005 р.
№45-р.;

- розпорядження Бобринецької МДПІ від
10.04.2006 р. №1.;

- розпорядження Бобринецької МДПІ від
21.04.2006 року №4.;

- розпорядження Бобринецької МДПІ від
23.08.2006 року №15-р.;

- розпорядження Бобринецької МДПІ від
22.09.2006 року №17-р.;

- розпорядження Бобринецької МДПІ від
27.12.2006 року №29-р;.

- розпорядження Бобринецької МДПІ від
27.12.2006 р. №30-р.;

- розпорядження Бобринецької МДПІ від
02.03.2007 р. №12-р.;

- розпорядження Бобринецької МДПІ від
23.03.2007 р. №14-р.;

- розпорядження Бобринецької МДПІ від
23.04.2007 р. №20-р.;

- розпорядження Бобринецької МДПІ від
28.05.2007 р. №22-р.;

- розпорядження Бобринецької МДПІ від
30.11.2007 р. №46-р.;

- розпорядження Бобринецької МДПІ від
24.12.2007 року №50-р.;

- розпорядження Бобринецької МДПІ від
24.01.2008 р. №3-р.;

- розпорядження Бобринецької МДПІ від
22.02.2008 року №6-р.;

- розпорядження Бобринецької МДПІ від
28.03.2008 р. №10-р.;

- розпорядження Бобринецької МДПІ від
23.04.2008 р. №13-р.;

- розпорядження Бобринецької МДПІ від
20.06.2008 р. №18-р.;

- розпорядження Бобринецької МДПІ від
27.06.2008 р. №20-р.;

- розпорядження Бобринецької МДПІ від
21.07.2008 р. №23-р.;

- розпорядження Бобринецької МДПІ від
29.08.2008 р. №30-р.;

- розпорядження Бобринецької МДПІ від
22.12.2008 р. №45-р.;

- розпорядження Бобринецької МДПІ від
15.03.2008 року №6-р.;

- розпорядження Бобринецької МДПІ від
25.03.2009 р. №7-р.;

- розпорядження Бобринецької МДПІ від
03.04.2009 року №8-р.;

- розпорядження Бобринецької МДПІ від
17.04.2009 р. №11-р.;

- розпорядження Бобринецької МДПІ від
29.04.2009 р. №13-р.;

- розпорядження Бобринецької МДПІ від
23.07.2009 р. №27-р.;

- розпорядження Бобринецької МДПІ від
26.10.2009 року №48-р.;

- розпорядження Бобринецької МДПІ від
31.12.2009 р. №55-р.;

- розпорядження Бобринецької МДПІ від
04.03.2010 р. №8-р.;

- розпорядження Долинської МДПІ (
Бобринецького відділення) від 22.06.2010
року №2-р.

- розпорядженням Долинської МДПІ (
Бобринецького відділення) від 23.02.2011
року №6-р.

Відповідно до ч. 1 ст. 52 Кодексу законів
про працю України для працівників
установлюється п'ятиденний робочий
тиждень з двома вихідними днями. При
п'ятиденному робочому тижні тривалість
щоденної роботи (зміни) визначається
правилами внутрішнього трудового
розпорядку або графіками змінності,
які затверджує власник або
уповноважений ним орган за погодженням
з виборним органом первинної
профспілкової організації
(профспілковим представником)
підприємства, установи, організації з
додержанням установленої тривалості
робочого тижня (статті 50 і 51).

Згідно з ч. 1 ст. 67 КЗпП України при
п'ятиденному робочому тижні
працівникам надаються два вихідних дні
на тиждень, а при шестиденному робочому
тижні - один вихідний день.

Регламентом роботи Бобринецької МДПІ
та регламентом Долинської міжрайонної
державної податкової інспекції
встановлено, що тривалість робочого
тижня складає 40 годин, вихідні дні -
субота та неділя.

Статтею 71 КЗпП України робота у вихідні
дні забороняється. Залучення окремих
працівників до роботи у ці дні
допускається тільки з дозволу
виборного органу первинної
профспілкової організації
(профспілкового представника)
підприємства, установи, організації і
лише у виняткових випадках, що
визначаються законодавством в частині
другій цієї статті.

Залучення окремих працівників до
роботи у вихідні дні допускається в
таких виняткових випадках: 1) для
відвернення або ліквідації наслідків
стихійного лиха, епідемій, епізоотій,
виробничих аварій і негайного усунення
їх наслідків; 2) для відвернення
нещасних випадків, які ставлять або
можуть поставити під загрозу життя чи
нормальні життєві умови людей,
загибелі або псування майна; 3) для
виконання невідкладних, наперед не
передбачених робіт, від негайного
виконання яких залежить у дальшому
нормальна робота підприємства,
установи, організації в цілому або їх
окремих підрозділів; 4) для виконання
невідкладних
вантажно-розвантажувальних робіт з
метою запобігання або усунення простою
рухомого складу чи скупчення вантажів
у пунктах відправлення і призначення.

Залучення працівників до роботи у
вихідні дні провадиться за письмовим
наказом (розпорядженням) власника або
уповноваженого ним органу.

Відповідно до ст.. 72 КЗпП України робота
у вихідний день може компенсуватися, за
згодою сторін, наданням іншого дня
відпочинку або у грошовій формі у
подвійному розмірі. Оплата за роботу у
вихідний день обчислюється за
правилами статті 107 цього Кодексу.

У ч.. 1, 2 ст.. 73 КЗпП України встановлено
перелік святкових та неробочих днів.

Відповідно до ч. 3 ст. 73 КЗпП України у
дні, зазначені у частинах першій і
другій цієї статті, допускаються
роботи, припинення яких неможливе
через виробничо-технічні умови
(безперервно діючі підприємства,
установи, організації), роботи,
викликані необхідністю обслуговування
населення. У ці дні допускаються роботи
із залученням працівників у випадках
та в порядку, передбачених статтею 71
цього Кодексу.

Робота у зазначені дні компенсується
відповідно до статті 107 цього Кодексу
(ч. 4 ст. 73 КЗпП України).

Згідно зі ст.. 107 КЗпП України робота у
святковий і неробочий день (ч. 4 ст. 73)
оплачується у подвійному розмірі:

1) відрядникам - за подвійними
відрядними розцінками;

2) працівникам, праця яких оплачується
за годинними або денними ставками, - у
розмірі подвійної годинної або денної
ставки;

3) працівникам, які одержують місячний
оклад, - у розмірі одинарної годинної
або денної ставки зверх окладу, якщо
робота у святковий і неробочий день
провадилася у межах місячної норми
робочого часу, і в розмірі подвійної
годинної або денної ставки зверх
окладу, якщо робота провадилася понад
місячну норму.

Оплати у зазначеному розмірі
провадиться за години, фактично
відпрацьовані у святковий і неробочий
день.

На бажання працівника, який працював у
святковий і неробочий день, йому може
бути наданий інший день відпочинку.

Відповідно до ч. 2 ст. 30 Закону України
«Про оплату праці» на власника або
уповноважений ним орган покладено
обов'язок забезпечити достовірний
облік виконуваної працівником роботи і
бухгалтерський облік витрат на оплату
праці у встановленому порядку.

Наказом Міністерства статистики
України № 253 від 09.10.1995 року «Про
затвердження типових форм первинного
обліку» (чинного до 01.01.2009 року)
встановлено, що облік використання
робочого часу здійснюється за кожну
зміну в табелі, який відкривається
щомісячно на працюючих цеху (відділу),
дільниці тощо. Табель являє собою
іменний список працівників цеху
(відділу), дільниці тощо та ведеться
окремо по категоріях, а в межах
категорій працюючих - в порядку
табельних номерів або в алфавітному
порядку. Табель складається (готується)
за два - три дні до початку
розрахункового періоду на підставі
табеля за минулий місяць. Записи в
табель належно оформлених документів
по обліку особового складу: наказу
(записок) про прийом, переведення,
звільнення. Облік явок на роботу та
використання робочого часу
здійснюється в табелі або методом
суцільної реєстрації, а саме: відмітки
всіх прибулих, які запізнились, і т. д.
або шляхом реєстрації тільки
відхилень (неявок, запізнень і т. д.).
Табелі обліку використання робочого
часу та розрахунку заробітної плати
форми №№ П-12 та П-13 застосовуються для
обліку використання робочого часу всіх
категорій працюючих, для контролю за
дотриманням працюючими встановленого
режиму робочого часу, для отримання
даних про відпрацьований час,
розрахунку заробітної плати, а також
для складання статистичної звітності з
праці. Складаються в одному примірнику
уповноваженою на те особою. Після
відповідного оформлення передаються в
бухгалтерію. Відмітки у табелі про
причини неявок на роботу чи про
фактично відпрацьований час, про
роботу в надурочний час чи інші
відхилення від нормальних умов роботи
повинні бути зроблені тільки на
підставі документів, оформлених
належним чином.

З 01.01.2009 р. запроваджена нова форма № П-5
табеля обліку використання робочого
часу на підставі наказу Державного
комітету статистики України "Про
затвердження типових форм первинної
облікової документації зі статистики
праці" від 05.12.2008 р. №489, яка передбачає
відображення режиму роботи та
відпочинку працівників.

Таким чином додатковій оплаті підлягає
час, відпрацьований у вихідні та
святкові дні, відображений в табелі
обліку використання робочого часу
працюючих у відповідній графі.

З матеріалів справи вбачається, що за
період роботи ОСОБА_1 в податковому
органі з 2004 по 2011 роки, дані щодо
фактично відпрацьованого позивачем
часу у святкові та неробочі дні
відсутні, що свідчить про відсутність
правових підстав для нарахування та
виплати компенсації за 42 дні роботи у
святкові та неробочі (вихідні) дні з 2004
по 2011 роки у подвійному розмірі,
відповідно до відпрацьованого часу у
дні чергувань.

Аналогічної позиції дотримується
Вищий адміністративний суд, який
ухвалою від 22.01.2014 року у справі за
позовом ОСОБА_3 до Долинської
міжрайонної Державної податкової
інспекції про зобов'язання відповідача
виплатити компенсацію за 20 днів роботи
у святкові та неробочі (вихідні) дні за
період роботи з 2008 по 2011 роки у
подвійному розмірі, відповідно до
відпрацьованого часу у дні чергувань
та стягнення коштів за весь час
затримки повного розрахунку при
звільненні у розмірі 7 137,27 грн.,
касаційну скаргу ОСОБА_3 відхилив та
залишив без змін постанову
Кіровоградського окружного
адміністративного суду від 19.07.11 та
ухвалу Дніпропетровського
апеляційного адміністративного суду
від 20.09.12, де у задоволенні позовних
вимог ОСОБА_3 відмовлено.

З огляду на вище викладене, колегія
суддів вважає, що суд першої інстанції
під час розгляду справи в повному
обсязі дослідив обставини, які мають
значення для справи, ухвали законне та
обґрунтоване рішення про задоволення
позовних вимог.

Доводи апеляційної скарги не дають
підстав вважати, що при прийнятті
оскаржуваного рішення, судом першої
інстанції були порушені норми
матеріального та процесуального права,
таким чином, підстави для скасування
законного рішення суду відсутні.

Керуючись п.1 ч.1 ст.198, ст. 200 КАС України,
суд, -

У Х В А Л И В :

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 - залишити
без задоволення.

Постанову Кіровоградського окружного
адміністративного суду від 07 лютого 2013
року - залишити без змін.

Ухвала Дніпропетровського
апеляційного адміністративного суду
набирає законної сили з моменту
проголошення та може бути оскаржена до
Вищого Адміністративного суду України
протягом двадцяти днів з дня
виготовлення повного тексту.

Повний текст виготовлено 22 квітня 2014
року.

Головуючий:
В.Ю. Поплавський

Суддя:
С.В. Сафронова

Суддя:
Д.В. Чепурнов