Справа № 815/2743/14
Суддя: Харченко Ю. В.
Дата ухвалення: 2014-05-08 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Справа № 815/2743/14
УХВАЛА

Про залишення позовної заяви без руху

08 травня 2014 року
м.
Одеса

Суддя Одеського окружного
адміністративного суду Харченко Ю.В.,
розглянувши матеріали
адміністративного позову ОСОБА_1 до
Президента України, Відділу освіти
Березівської районної державної
адміністрації Одеської області,
Головного управління Міндоходів в
Одеській області, про визнання
неправомірними дій, визнання
протиправною бездіяльності,
зобов'язання вчинити певні дії, -

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 звернулась до Одеського
окружного адміністративного суду з
позовною заявою, в якій просить суд
визнати протиправними дії Президента
України, Відділу освіти Березівської
районної державної адміністрації
Одеської області, Головного управління
Міндоходів в Одеській області, з
порушення положень Конституції
України, громадянських прав ОСОБА_1,
гарантованих ст.41 Конституції України,
щодо відмови в закінченні стягувати
податку на прибуток із заробітної
плати позивача та по відмові в його
поверненні; визнати протиправною
бездіяльність Президента України
(держави) щодо незабезпечення прав,
свобод ОСОБА_1, котрі гарантовані
Конституцією України; зобов'язати
Відділ освіти Березівської районної
державної адміністрації Одеської
області закінчити стягнення із
заробітної плати ОСОБА_1 податку на
прибуток; визнати факт відсутності у
ОСОБА_1 обов'язку зі сплати податку на
прибуток перед Державою; зобов'язати
Головне управління Міндоходів в
Одеській області повернути ОСОБА_1,
стягнутий із її заробітної плати
податок на прибуток з 2001р. по даний час.

Відповідно до п.п.3,5,6 ч.1 ст.107 КАС
України суддя після одержання позовної
заяви з'ясовує чи відповідає позовна
заява вимогам, встановленим статтею 106
цього Кодексу; подано адміністративний
позов у строк, установлений законом
(якщо адміністративний позов подано з
пропущенням встановленого законом
строку звернення до суду, то чи
достатньо підстав для визнання причин
пропуску строку звернення до суду
поважними); чи немає інших підстав для
повернення позовної заяви, залишення
її без розгляду або відмови у відкритті
провадження в адміністративній справі,
встановлених цим Кодексом.

Згідно з приписами ч.3 ст.106 КАС України
до позовної заяви додається також
документ про сплату судового збору,
крім випадків, коли його не належить
сплачувати.

Зокрема, судом встановлено, що
позивачем - ОСОБА_1, у порушення
приписів ч.3 ст.106 КАС України, до
матеріалів позовної заяви не додано
відповідних доказів на підтвердження
сплати судового збору.

При цьому, викладене в
адміністративному позові клопотання
позивача - ОСОБА_1 щодо звільнення або
відстрочення сплати судового збору по
суті, є безпідставним, необґрунтованим
та таким, що не підлягає задоволенню, з
урахуванням наступного.

Статтею 5 Закону України «Про судовий
збір» від 8 липня 2011року №3674-VI (зі
змінами та доповненнями) встановлено
вичерпний перелік осіб, котрі
звільняються від сплати судового
збору, до яких ОСОБА_1 не відноситься.

Згідно з ч.1 ст. 88 КАС України, суд,
враховуючи майновий стан сторони, може
своєю ухвалою зменшити розмір належних
до оплати судових витрат чи звільнити
від їх оплати повністю або частково, чи
відстрочити або розстрочити сплату
судових витрат на визначений строк.

Відповідно до ч.1 ст.8 Закону України
«Про судовий збір» від 8 липня 2011року
№3674-VI (зі змінами та доповненнями)
враховуючи майновий стан сторони, суд
може своєю ухвалою відстрочити або
розстрочити сплату судового збору на
певний строк, але не довше ніж до
ухвалення судового рішення у справі.

Таким чином, із системного аналізу
вищенаведених законодавчих приписів
вбачається, що вказані норми
законодавства встановлюють можливість
полегшення судом тягаря судових витрат
для осіб з низьким рівнем достатку.
Положення статтей спрямовані на те, щоб
судові витрати не були перешкодою для
доступу до суду малозабезпечених осіб,
і слугують гарантуванню принципу
рівності (стаття 10 КАС України) усіх
осіб у правах щодо доступу до суду
незалежно від майнового стану, у
зв'язку з чим застосування інституту
відстрочення сплати судового збору
можливе у разі тяжкого фінансового
становища сторони.

Судом встановлено, що ОСОБА_1, як на
підставу, котра зумовлює відстрочення
сплати судового збору, у позовній заяві
посилається на те, що на її утриманні
знаходиться дочка, яка є студенткою 5
курсу факультету іноземних мов,
аспіранткою кафедри політології,
денної форми навчання
Південноукраїнського національного
педагогічного університету К.Д.
Ушинського; несе боргові зобов'язання
зі сплати контракту за навчання, та
проживання дочки у гуртожитку, а також
з урахуванням того, що вона щомісячно
несе витрати у розмірі 1/3 заробітної
плати по судовим витратам.

Між тим, суд вважає за доцільне
зауважити, що з урахуванням дії
принципу змагальності, питання щодо
відстрочення сплати судового збору
вправі поставити перед судом позивач
шляхом подання відповідного
обґрунтованого клопотання, у якому
повинно бути наведено обставини, котрі
свідчать про незадовільне скрутне
матеріальне становище особи, та подати
суду відповідні докази. Такими
доказами можуть бути, зокрема,
документи про рівень доходу позивача,
документи про заборгованість за
комунальні послуги, документи про
стягнення заборгованості з позивача в
межах виконавчого провадження, тощо.

Водночас, як з'ясовано судом, позивачем
- ОСОБА_1 до матеріалів позовної заяви
не надано жодного належного доказу на
підтвердження означеного та
відсутності коштів, а відтак
клопотання про відстрочення сплати
судового збору, на думку суду, не є
обґрунтованим, а тому задоволенню не
підлягає.

Також, згідно з приписами ч.3 ст.106 КАС
України до позовної заяви додаються її
копії та копії всіх документів, що
приєднуються до неї, відповідно до
кількості відповідачів і третіх осіб,
крім випадків подання
адміністративного позову суб'єктом
владних повноважень. Водночас,
позивачем - ОСОБА_1 до позовної заяви
для відповідачів не додано усіх
документів, що приєднуються до неї.

Крім того, відповідно до ч.2 ст.106 КАС
України на підтвердження обставин,
якими обґрунтовуються позовні вимоги,
позивач надає докази, а в разі
неможливості - зазначає докази, які не
може самостійно надати, із зазначенням
причин неможливості подання таких
доказів, при цьому, позивачем - ОСОБА_1,
до матеріалів позовної заяви не додано
доказів на підтвердження обставин,
якими обґрунтовуються позовні вимоги,
та не зазначено про причини
неможливості їх надання.

Також, пунктом 4 частини 1 статті 106 КАС
України передбачено, що у позовній
заяві, у тому числі, зазначається зміст
позовних вимог згідно з частинами
четвертою і п'ятою статті 105 цього
Кодексу і виклад обставин, якими
позивач обґрунтовує свої вимоги, а в
разі подання позову до декількох
відповідачів, - зміст позовних вимог
щодо кожного з відповідачів.

Так, відповідно до ч.ч.4,5 ст.105 КАС
України адміністративний позов може
містити вимоги про: 1) скасування або
визнання нечинним рішення відповідача
- суб'єкта владних повноважень повністю
чи окремих його положень; 2)
зобов'язання відповідача - суб'єкта
владних повноважень прийняти рішення
або вчинити певні дії; 3) зобов'язання
відповідача - суб'єкта владних
повноважень утриматися від вчинення
певних дій; 4) стягнення з відповідача -
суб'єкта владних повноважень коштів на
відшкодування шкоди, завданої його
незаконним рішенням, дією або
бездіяльністю; 5) виконання зупиненої
чи невчиненої дії; 6) встановлення
наявності чи відсутності компетенції
(повноважень) суб'єкта владних
повноважень; 7) примусове відчуження
земельної ділянки, інших об'єктів
нерухомого майна, що на ній розміщені, з
мотивів суспільної необхідності.
Адміністративний позов суб'єкта
владних повноважень може містити інші
вимоги у випадках, встановлених
законом.

Водночас, позивач - ОСОБА_1 в
адміністративному позові, серед
іншого, просить суд визнати факт
відсутності у ОСОБА_1 обов'язку зі
сплати податку на прибуток перед
Державою.

До того ж, у позовній заяві ОСОБА_1
просить суд визнати протиправною
бездіяльність Президента України
(держави) щодо незабезпечення її прав,
свобод, котрі гарантовані Конституцією
України, не зазначаючи, при цьому,
бездіяльність якого саме Президента
України, позивач просить суд визнати
протиправною, оскільки позовні вимоги,
у тому числі, охоплюють період часу
починаючи з 2001р. по теперішній час, а
також не наголошуючи бездіяльність
щодо незабезпечення яких саме прав,
свобод, гарантованих Конституцією
України, ОСОБА_1 просить суд визнати
протиправною.

Згідно зі ст.108 КАС України суддя,
встановивши, що адміністративний позов
подано без додержання вимог,
встановлених статтею 106 цього Кодексу,
постановляє ухвалу про залишення
позовної заяви без руху, в якій
зазначаються недоліки позовної заяви,
спосіб їх усунення і встановлюється
строк, достатній для усунення
недоліків.

Відтак, приймаючи до уваги
вищевикладене, суд вважає за необхідне
залишити адміністративний позов
ОСОБА_1 до Президента України, Відділу
освіти Березівської районної
державної адміністрації Одеської
області, Головного управління
Міндоходів в Одеській області, про
визнання неправомірними дій, визнання
протиправною бездіяльності,
зобов'язання вчинити певні дії, без
руху, встановивши позивачу строк для
усунення недоліків до 15.05.2014року.

Керуючись ч.ч.2,3 ст.106, п.п.3,5,6 ч.1 ст.107, ч.1
ст.108, ст.ст.160,165 Кодексу
адміністративного судочинства
України, суд, -

УХВАЛИВ:

1. Відмовити ОСОБА_1 у задоволенні
клопотання щодо звільнення або
відстрочення сплати судового збору.

2. Адміністративний позов ОСОБА_1 до
Президента України, Відділу освіти
Березівської районної державної
адміністрації Одеської області,
Головного управління Міндоходів в
Одеській області, про визнання
неправомірними дій, визнання
протиправною бездіяльності,
зобов'язання вчинити певні дії,
залишити без руху.

3. Повідомити позивача про необхідність
у термін до 16.05.2014року усунути недоліки
та роз'яснити, що у разі не усунення у
визначений судом термін недоліків,
позов буде повернуто позивачеві
відповідно до приписів ч.3 п.1 ст.108 КАС
України.

Ухвала може бути оскаржена шляхом
подання апеляційної скарги протягом
п'яти днів з дня її проголошення. Якщо
ухвалу було постановлено згідно з
частиною третьою статті 160 КАС України,
апеляційна скарга подається протягом
п'яти днів з дня отримання копії ухвали.

Ухвала набирає законної сили в порядку,
передбаченому приписами ст.254 КАС
України.

Суддя
Харченко Ю.В.

16.05.14