Справа № 805/2472/14
Суддя: Бєломєстнов О. Ю.
Дата ухвалення: 2014-04-17 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Донецький окружний адміністративний
суд
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

17 квітня 2014 р.
Справа №805/2472/14

приміщення суду за адресою: 83052,
м.Донецьк, вул. 50-ої Гвардійської
дивізії, 17

час прийняття постанови: 13 год. 15
хв.

Донецький окружний адміністративний
суд в складі судді Бєломєстнова О.Ю.

за участі секретаря
Сімонова Д.Ю.

розглянувши у відкритому судовому
засіданні в залі судових засідань в м.
Донецьку по вул. 50-ї Гвардійської
Дивізії, 17 адміністративну справу за
позовом територіального управління
Держгірпромнагляду у Донецькій
області до приватного підприємства
"Кілафф" про застосування заходів
реагування у сфері державного нагляду
шляхом повного зупинення виконання
робіт підвищеної небезпеки на об'єкті
підприємства, а саме: застосування
шкідливих небезпечних речовин 2 і 3
класу небезпеки - сірчана та соляна
кислота; робіт з експлуатації
електрообладнання, призначеного для
використання у вибухонебезпечних
зонах - насосу Grundfos cm3-3 a-r-a-e-aqqe c-a-a,
виробництва Угорщини

за участю представника позивача:
Приходько Л.М.

представника відповідача:
Пальчикової І.Г.

ВСТАНОВИВ:

Територіальне управління
Держгірпромнагляду у Донецькій
області звернулося до суду з позовною
заявою до приватного підприємства
"Кілафф" про застосування заходів
реагування у сфері державного нагляду
шляхом повного зупинення виконання
окремих видів робіт підвищеної
небезпеки на об'єкті підприємства, а
саме: робіт у вибухопожежних зонах;
застосування шкідливих небезпечних
речовин 1, 2 і 3 класу небезпеки; робіт з
експлуатації електрообладнання,
призначеного для експлуатації у
вибухонебезпечних зонах; робіт з
ремонту, технічного обслуговування
устаткування підвищеної небезпеки;
робіт по зберіганню балонів із
стисненим інертним газом, їх
спорожнення; експлуатації
устаткування підвищеної небезпеки
закордонного виробництва.

В подальшому позивач змінив позовні
вимоги та просив застосувати заходи
реагування у сфері державного нагляду
шляхом повного зупинення виконання
робіт підвищеної небезпеки на об'єкті
підприємства, а саме: із застосуванням
шкідливих небезпечних речовин 2 і 3
класу небезпеки - сірчана та соляна
кислота; робіт з експлуатації
електрообладнання, призначеного для
використання у вибухонебезпечних
зонах - насосу Grundfos cm3-3 a-r-a-e-aqqe c-a-a,
виробництва Угорщини

Позивач в обґрунтування позовних вимог
посилається на те, що ним була
проведена планова перевірка
відповідача. Під час проведення
перевірки були виявлені порушення ст.
21 Закону України «Про охорону праці» та
Порядку видачі дозволів на виконання
робіт підвищеної небезпеки та на
експлуатацію (застосування) машин,
механізмів, устаткування підвищеної
небезпеки, затверджених постановою КМУ
України від 26 жовтня 2011 р. N 1107, які
створюють загрозу життю та здоров'ю
людей. Зокрема, підприємством не
отриманий дозвіл на виконання робіт
підвищеної небезпеки із застосуванням
шкідливих небезпечних речовин 2 і 3
класу небезпеки (сірчана та соляна
кислота) та експлуатацію
електрообладнання, призначеного для
використання у вибухонебезпечних
зонах - насосу Grundfos cm3-3 a-r-a-e-aqqe c-a-a,
виробництва Угорщини.

Представник позивача в судове
засідання з'явився, позовні вимоги
підтримав та просив задовольнити
позовні вимоги.

Представник відповідача в судове
засідання з'явився, проти задоволення
позову заперечував з огляду на
наступне. В порушення ст. 7 Закону
України "Про основні засади державного
нагляду (контролю) у сфері
господарської діяльності" наказ на
проведення перевірки не містить
найменування відповідача, що свідчить
про безпідставність проведення
перевірки. У ході перевірки позивачем
не був встановлений клас небезпеки
шкідливих речовин, визначений ГОСТ
12.1.007-76, що призвело до невірного
висновку про необхідність видачі
дозволу на їх використання. Також
відповідач зазначає, що позивачем
помилково застосовані норми Порядку
видачі дозволів на виконання робіт
підвищеної небезпеки та на
експлуатацію (застосування) машин,
механізмів, устаткування підвищеної
небезпеки, щодо необхідності отримання
дозволу на експлуатацію насосу Grundfos
(виробництва Угорщини), оскільки його
отримання для машин, механізмів
закордонного виробництва було
передбачено попередньою редакцією
цього Порядку.

Крім того, відповідно до наказу
підприємства від 20.08.2013 року зазначений
насос відповідачем не експлуатувався.
Також у судовому засіданні представник
відповідача посилається на те, що
наведений насос взагалі не є
електрообладнанням, оскільки
відноситься до гідравлічних
механізмів.

Заслухавши представників сторін та
дослідивши матеріали справи, суд
встановив наступне.

Відповідач - приватне підприємство
"Кілафф", , здійснює
виробництво лікарських засобів, що
підтверджується ліцензією Державної
інспекції з контролю якості лікарських
засобів серія АВ № 501291.

Позивач - Територіальне управління
Державної служби гірничого нагляду та
промислової безпеки України у
Донецькій області зареєстрований
виконавчим комітетом Донецької
міської ради, .

Відповідно до пункту 1 Положення про
Державну службу гірничого нагляду та
промислової безпеки України,
затвердженого Указом Президента
України від 6 квітня 2011 року № 408/2011
(надалі - Положення № 408) Державна
служба гірничого нагляду та
промислової безпеки України
(Держгірпромнагляд України) є
центральним органом виконавчої влади,
який забезпечує реалізацію державної
політики з промислової безпеки,
охорони праці, державного гірничого
нагляду, охорони надр та державного
регулювання у сфері безпечного
поводження з вибуховими матеріалами
промислового призначення.

Відповідно до статті 38 Закону України
"Про охорону праці" від 14 жовтня 1992 року
№ 2694-XII (надалі - Закон № 2694) державний
нагляд за додержанням законів та інших
нормативно-правових актів про охорону
праці здійснює, зокрема, центральний
орган виконавчої влади, що реалізує
державну політику у сфері охорони
праці.

Позивачем відповідно до наказу від
29.11.2013 року № 1174 про план роботи
територіального управління на 2014 рік
та на підставі направлення на
проведення перевірки від 17.02.2014 року №
013-3/76 було проведено планову перевірку
відповідача щодо дотримання вимог
нормативно-правових актів з охорони
праці та промислової безпеки.

Під час проведення перевірки були
виявлені порушення ст. 13, 21 Закону
України «Про охорону праці» та Порядку
видачі дозволів на виконання робіт
підвищеної небезпеки та на
експлуатацію (застосування) машин,
механізмів, устаткування підвищеної
небезпеки, затверджених постановою КМУ
України від 26 жовтня 2011 р. N 1107, які
створюють загрозу життю та здоров'ю
людей, а саме:

на момент перевірки не отримано, дозвіл
Держгірпромнагляду на виконання робіт
підвищеної небезпеки, а саме,
зберігання балонів із стисненим газом
(азот); застосування шкідливих
небезпечних речовин сірчана кислота,
соляна, інші - 2,3 класу небезпеки;
електрообладнання, призначене для
експлуатації в вибухонебезпечних
зонах;

підприємством не отримано дозвіл
Держгірпромнагляду на експлуатацію
устаткування підвищеної небезпеки
закордонного виробництва (у
вибухонебезпечних зонах) Grundfos (дві
одиниці), виробник Угорщина;

відсутні заглушки на тимчасово не
працюючому обладнанні, а саме, на
трубопроводах;

відсутнє заземлення електричного
двигуна реактора Р37;

технологічні ємності СЗ/З та СЗ/4 для
зберігання етилового не заземлені;

для попередження від падіння баллон із
азотом для продувки трубопроводів,
встановлений на площадці подачі азота
не закріплений у спеціальне гніздо;

на балоні із азотом установлений
редуктор з кисневого баллону;

для контролю наявності у повітрі
робочої зони вибухонебезпечних
концентрацій горючих парів і газів у
виробничому приміщенні, та на складі
зберігання етилового спирту відсутні
газоаналізатори;

підприємством не забезпечено
виконання робіт у вибухонебезпечних
зонах іскробезпечним інструментом (у
приміщенні складу етилового спирту на
момент перевірки знаходився
інструмент із чорного металу);

підприємством не розроблений План
локалізації аварій;

на підприємстві не розроблений перелік
газонебезпечних робіт;

на підприємстві не призначений із
числа ІТП, відповідний за контроль по
експлуатації вентиляційних систем;

на підприємстві відсутній перелік
питань для перевірки знань з охорони
праці працівників, з урахуванням
специфіки виробництва;

на підприємстві відсутній перелік
професій та посад працівників, які
звільняються від повторного
інструктажу;

у протоколах перевірки знань з охорони
праці не вказані найменування
інструкцій з охорони праці, по яким
проводиться перевірка знань
робітників;

члени постійно діючої комісії не
пройшли навчання та перевірку знань;

на підприємстві відсутній перелік
необхідних інструкцій для працівників
усіх професій і видів робіт даного
підрозділу;

в інструкціях з охорони праці немає
переліку видів спецодягу, спецвзуття
та інших СІЗ, що належать до видачі
працівникам даної професії (виду робіт)
згідно з чинними нормами, із
зазначенням стандартів або технічних
умов на них;

не розроблена інструкція з охорони
праці при експлуатації, зберіганні,
транспортуванні балонів із стисненим
газом;

не переглянуті інструкції з охорони
праці для вантажника, комірника;

не своєчасно проводяться повторні
інструктажі працівникам підприємства.
Так апаратникам, вантажнику,
фасувальникам медичних виробів
повторний інструктаж проведений 28.05.2013
р.;

на підприємстві не оформляються накази
по допуску до стажування, та допуск до
самостійної роботи по закінченню
стажування новоприйнятих робітників
порушено;

у «Журналі реєстрації інструктажів з
питань охорони праці на робочому
місці» не указується кількість змін
стажування на робочому місці;

наказом по підприємству не призначені
інженерно-технічні працівники:
відповідальний по нагляду за технічним
станом та експлуатацією посудин;
відповідальний за справний стан і
безпечну дію посудин;

наказом по підприємству не призначена
необхідна кількість обслуговуючого
персоналу посудин, працюючих під
тиском;

на робочих місцях відсутня інструкція
по обігу із захисними засобами, з
обліком конкретних умов, у яких вони
застосовуються;

штабелеукладачі з ручним пересуванням,
що не підлягають реєстрації в
територіальних органах
Держгірпромнагляду, які
експлуатуються у складі готової
продукції, не споряджені
індивідуальним номером;

штабелеукладачі з ручним пересуванням
не обліковуються в журналі обліку
підприємства.

За результатами перевірки складено акт
від 19.02.2014 року № 013-3/76.

Відповідачем були частково усунені
порушення, виявлені під час проведення
перевірки, що підтверджується актом
перевірки виконання припису від 15.04.2014
року № 013-7/139.

Як вбачається з цього акту,
відповідачем не усунені наступні
порушення: застосування шкідливих
небезпечних речовин 2 і 3 класу
небезпеки (сірчана та соляна кислота)
без наявного дозволу та експлуатація
електрообладнання, призначеного для
використання у вибухонебезпечних
зонах - насосу Grundfos cm3-3 a-r-a-e-aqqe c-a-a також
без дозволу Держгірпромнагляду. У
зв'язку з чим, позивач просить
зупинення виконання робіт пов'язаних з
цими порушеннями.

Суд вважає, що позовні вимоги
підлягають задоволенню, виходячи з
наступного.

Що стосується застосування
відповідачем шкідливих небезпечних
речовин 2 і 3 класу небезпеки (сірчана та
соляна кислота) без наявного дозволу
суд зазначає наступне.

Відповідач не заперечує факту
використання сірчаної та соляної
кислоти.

Спірним питанням у цій справі є
можливість віднесення вказаних
речовин до відповідного класу
небезпеки.

Відповідно до ГОСТ 12.1.007-76 «Шкідливі
речовини. Класифікація та загальні
вимоги безпеки», який розроблений та
внесений Міністерством хімічної
промисловості, затверджений
постановою Державного комітету СРСР по
стандартам від 10.03.1976 № 579 (далі - ГОСТ)
зазначений стандарт розповсюджується
на шкідливі речовини, які містяться в
сировині, продуктах, напівпродуктах та
відходах виробництва, та встановлює
загальні вимоги безпеки при їх
виробництві, застосуванні та
зберіганні.

Зазначеним ГОСТ визначена
класифікація шкідливих речовин за
ступенем впливу на організм. Так,
згідно цієї класифікації, шкідливі
речовини поділяються на 4 класи
небезпеки. 1-й клас - речовини
надзвичайно небезпечні; 2-й - речовини
високо небезпечні; 3-й - речовини
помірно небезпечні; 4-й - речовини
малонебезпечні.

Пунктом 6.2 ГОСТ 14262-78 «Кислота сірчана
особливої чистоти. Технічні умови»
який розроблений та внесений
Міністерством хімічної промисловості,
затверджений постановою Державного
комітету СРСР по стандартам від 16.01.1978
№ 80 визначено, що сірчана кислота
належить до 2 класу небезпеки.

Також пунктом 2а.1 ГОСТ 3118-67 «Кислота
соляна. Технічні умови» який
розроблений та внесений Міністерством
хімічної промисловості, затверджений
постановою Державного комітету СРСР по
стандартам від 22.10.1977 № 2994 визначено, що
соляна кислота належить до 3 класу
небезпеки.

Таким чином технічним документом
визначено, що сірчана та соляна кислоти
належать до 2 і 3 класу небезпеки.

Суд звертає увагу, що відповідно до п.
1.3 ГОСТ віднесення шкідливо
небезпечної речовини до класу
небезпеки відносять по показнику,
значення якого відповідає найбільш
високому класу небезпеки. Перелік
показників, за якими визначається клас
небезпеки наведений у таблиці, що
міститься у п. 1.2 ГОСТ (т. 2а.с. 221). Таких
показників налічується сім. Їх
визначення міститься у додатку до ГОСТ
(т. 2 а.с. 219). Відповідач вказує, що без
визначення одного з них - гранично
допустимої концентрації (ГДК) у повітрі
робочої зони, визначити клас небезпеки
неможливо. З цим не можна погодиться,
оскілки значення ГДК наведено у
розділах «Вимоги безпеки» ГОСТів, які
відповідають соляній та сірчаній
кислотам.

Крім того, як вже зазначалося, згідно з
п. 1.3 ГОСТ клас небезпеки визначається
за найбільшим з показників. За
наявності даних щодо 6 з них можливо
визначити клас небезпеки, який буде не
більшим, ніж за наявності 7 показників.

Відповідачем на пропозицію суду не
надані відомості щодо ГДК у робочій
зоні, у якій використовуються
небезпечні речовини. Втім, наявні у
ГОСТах значення ГДК та інші показники
можуть бути підставою для визначення
класу небезпеки.

На підставі викладеного, позивач
дійшов вірного висновку щодо
використання відповідачем шкідливих
небезпечних речовин 2 і 3 класу
небезпеки.

Порядок видачі дозволів на виконання
робіт підвищеної небезпеки та на
експлуатацію (застосування) машин,
механізмів, устаткування підвищеної
небезпеки, затверджений постановою КМУ
України від 26 жовтня 2011 р. № 1107 (далі -
Порядок № 1107) визначає процедуру
видачі або відмови у видачі,
переоформлення, видачі дублікатів,
анулювання Держгірпромнаглядом та
його територіальними органами
дозволів на виконання робіт підвищеної
небезпеки та на експлуатацію
(застосування) машин, механізмів,
устаткування підвищеної небезпеки
(далі - дозвіл).

Відповідно до п.3 Додатку 2 до Порядку №
1107 виробництво, переробка, розподіл та
застосування шкідливих небезпечних
речовин 1, 2 і 3 класу небезпеки, а також
аміаку, водню та продуктів розділення
повітря, входять до переліку робіт
підвищеної небезпеки на виконання яких
видається дозвіл Держгірпромнаглядом.

Відповідачем не надано доказів
отримання або наявності у нього цього
дозволу.

Згідно з запереченнями проти позову (т.
1 а.с. 98) відповідачем вчиняються дії з
одержання вказаного дозволу. А відтак,
в порушення зазначеної норми
відповідач застосовував шкідливі
небезпечні речовини 2 і 3 класу
небезпеки без наявного дозволу
Держгірпромнагляду.

Що стосується експлуатації
відповідачем насосу Grundfos, призначеного
для використання у вибухонебезпечних
зонах без наявного дозволу суд
зазначає наступне.

Як вбачається з матеріалів справи,
відповідачем не заперечується та
підтверджується наказом від 20.08.2013
року, що насоси Grundfos cm3-3 a-r-a-e-aqqe c-a-a,
виробництва Угорщини (дві одиниці)
встановлені у вибухонебезпечних зонах.

Згідно вищенаведеного наказу
зазначені насоси не використовуються
до отримання відповідного дозволу на
експлуатацію (т. 1 а.с. 107). У судовому
засіданні представник позивача
пояснив, що насоси були підключені,
тому цей факт відображений у акті
перевірки.

Відповідно до п. п. 1, 14 Додатку 3 до
Порядку № 1107 устатковання, пов'язане з
використанням, виготовленням,
переробкою, зберіганням,
транспортуванням, утилізацією чи
знешкодженням небезпечних або
шкідливих речовин, та
електрообладнання, призначене для
експлуатації (застосування) у
вибухонебезпечних зонах відноситься
до машин, механізмів, устатковання
підвищеної небезпеки.

Згідно з абз. 3 п. 7 Порядку № 1107 на
експлуатацію устатковання,
пов'язаного з використанням,
виготовленням, переробкою,
зберіганням, транспортуванням,
утилізацією чи знешкодженням
небезпечних або шкідливих речовин,
також на експлуатацію
електрообладнання, призначеного для
експлуатації (застосування) у
вибухонебезпечних зонах видається
дозвіл територіальним органом
Держгірпромнагляду.

Відповідачем не надано доказів
отримання або наявності у нього
дозволу на експлуатацію насосів Grundfos,
що свідчить про порушення зазначеної
норми.

Суд не приймає до уваги посилання
відповідача на те, що спірні насоси ним
не експлуатуються.

Згідно з Актом перевірки, відповідачем
на момент перевірки експлуатувалися
спірні насоси. Акт підписаний
представниками представника
відповідача із запереченнями, однак
письмові заперечення не подавалися. У
судове засідання представником
відповідача наданий наказ про заборону
використання насосів від 20.08.13 без
номеру (т. 1 а.с. 107). З урахуванням цього
суд встановив наявність суперечливих
письмових доказів щодо факту
експлуатації насосів у минулому.

Суд зауважує, що застосування такого
заходу реагування, як зупинення
виконання робіт із використанням
певного обладнання за правовою
природою не є відповідальністю за дії у
минулому. Відповідно до п. 1.4 Положення
про організацію та здійснення
державного гірничого нагляду,
державного нагляду (контролю) у сфері
промислової безпеки та охорони праці в
системі Держгірпромнагляду України та
уніфікованої форми Акта перевірки
суб'єкта господарювання (виробничого
об'єкта), затвердженого наказом
Міністерства надзвичайних ситуацій
України від 11.08.2011 № 826 (далі - Положення
№ 826) загроза життю та здоров'ю
працівників - виникнення умов, за яких
подальше продовження виконання робіт
або експлуатація об'єкта, машин і
механізмів несе ризик спричинення
внаслідок цих умов фізичної шкоди
працівникові, в тому числі такої, яка
може призвести до смертельних
наслідків. З урахуванням цього,
наслідком застосування заходів
реагування є унеможливлення
спричинення шкоди життю та здоров'ю
робітників у майбутньому.

Задоволення позову у цій частині
фактично дублюватиме наказ
відповідача від 20.08.2013 року. Однак
зважаючи на заперечення відповідача
проти позову та відсутність перешкод
для відповідача самостійно скасувати
свій наказ раніш одержання дозволу на
експлуатацію насосів, суд дійшов
висновку про доцільність застосування
заходів реагування у даному випадку.

Якщо метою прийняття наведеного наказу
відповідачем є унеможливлення
виникнення загрози життю та здоров'ю
робітників, задоволення позову у цій
частині не може порушувати його прав та
охоронюваних законом інтересів.

Суд не приймає до уваги посилання
відповідача на те, що насос не є
електрообладнанням з огляду на
наступне.

Відповідно до п. 7 Розділу VII «Вимоги
охорони праці та пожежної безпеки під
час приймання, зберігання,
транспортування та відпуску спирту»
Інструкції з приймання, зберігання,
відпуску, транспортування та обліку
спирту етилового, затвердженої наказом
Міністерства аграрної політики
України від 13.04.2009 року N 264
перекачування спирту повинно
здійснюватися за допомогою насосних
агрегатів, призначених для даного типу
рідин. Насосний агрегат повинен бути
обладнаний електродвигуном у
вибухобезпечному виконанні.

Таким чином Інструкція передбачає
наявність у підприємств, які
використовують спирт у технологічному
процесі, насосу, який оснащений саме
електродвигуном.

Як вбачається з заперечень
відповідача, складські та виробничі
приміщення підприємства у повному
обсязі відповідають вимогам
зазначеної Інструкції (т. 2 а.с. 213).

Згідно зі ст. 72 КАС України кожна
сторона повинна довести ті обставини,
на яких ґрунтуються її вимоги та
заперечення, крім випадків,
встановлених статтею 72 цього Кодексу.

На підставі викладеного та у зв'язку з
тим, що відповідачем не було надано
жодних документів на насоси Grundfos
(паспортів, сертифікатів та інш.) на
підтвердження твердження про
відсутність у насосі електричного
двигуна, суд приходить до висновку, що
вони є електричним обладнанням.

Також суд не приймає до уваги посилання
відповідача на те, що необхідність
отримання дозволу на експлуатацію
машин, механізмів, устатковання
підвищеної небезпеки закордонного
виробництва була передбачена
попередньою редакцією Порядку № 1107.

Так, відповідно до абзацу другого та
третього пункту 7 Порядку № 1107 в
редакції від 26.10.2011 р. N 1107 дозвіл
видається:

Держгірпромнаглядом - на виконання
робіт підвищеної небезпеки, що
зазначені у пунктах 1, 3 - 5 додатка 2, на
експлуатацію машин, механізмів,
устатковання підвищеної небезпеки
закордонного виробництва, що зазначені
у додатку 3, та на застосування машин,
механізмів, устатковання підвищеної
небезпеки, що зазначені у додатку 3;
територіальним органом
Держгірпромнагляду - на виконання
робіт підвищеної небезпеки, крім тих,
що зазначені в абзаці другому цього
пункту, та на експлуатацію машин,
механізмів, устатковання підвищеної
небезпеки вітчизняного виробництва, що
зазначені у додатку 3.

Тобто у попередній редакції Порядку №
1107 на експлуатацію машин, механізмів,
устатковання підвищеної небезпеки
закордонного виробництва дозвіл
видавався Держгірпромнаглядом, а
вітчизняного виробництва - його
територіальним органом.

В редакції від 10.10.2012 року, яка діє і на
теперішній час, абзаци другий та третій
пункту 7 Порядку № 1107 викладені
наступним чином.

Дозвіл видається:

Держгірпромнаглядом - на виконання
робіт підвищеної небезпеки, що
зазначені у пунктах 1, 3 - 5 додатка 2;

територіальним органом
Держгірпромнагляду - на виконання
робіт підвищеної небезпеки, крім тих,
що зазначені в абзаці другому цього
пункту, та на експлуатацію
(застосування) машин, механізмів,
устаткування підвищеної небезпеки, що
зазначені у додатку 3. Пунктом 14 цього
додатку передбачено
електрообладнання, призначене для
експлуатації (застосування) у
вибухонебезпечних зонах.

Тобто у діючій редакції законодавець
не розмежовує органи, які видають
дозвіл в залежності від країни
виробника машин, механізмів,
устаткування підвищеної небезпеки.
Таким чином на експлуатацію
(застосування) машин, механізмів,
устатковання підвищеної небезпеки як
закордонного так і вітчизняного
виробництва дозвіл видається
територіальним органом
Держгірпромнагляду.

В супереч п. 7 Порядку № 1107 відповідачем
не отримано дозвіл територіального
органу Держгірпромнагляду на
експлуатацію насосів Grundfos cm3-3 a-r-a-e-aqqe
c-a-a, виробництва Угорщини.

Суд також не приймає до уваги посилання
відповідача на те, що наказ на
проведення перевірки, який не містить
найменування відповідача, свідчить про
безпідставність її проведення.

Матеріали справи містять копію наказу
від 29.11.2013 року № 1174 (т. 1 а.с.14), згідно з
яким затверджений графік проведення
перевірок, що додається. Пунктом 3 цього
графіку (т.1 а.с. 56) передбачений позивач,
як підконтрольне підприємство. Закон
не містить вимог щодо наведення назви
підприємства у певній частині наказу.
Тому зазначення його у додатках з
урахуванням правил діловодства не може
вважатися порушенням.

Крім того, право суб'єкта
господарювання не допускати посадових
осіб органу державного нагляду
(контролю) до здійснення заходу
передбачено ст. ст. 7, 10 Закону України
«Про основні засади державного нагляду
(контролю) у сфері господарської
діяльності». Відповідач не скористався
цим правом, що з урахуванням правової
позиції, викладеної у постанові
Верховного Суду України від 19 вересня
2011 у справі N 21-130а11, свідчить про
правомірність проведення перевірки.

Статтею 4 Закону № 2694 визначено, що
державна політика в галузі охорони
праці базується, зокрема, на принципах
пріоритету життя і здоров'я
працівників, повної відповідальності
роботодавця за створення належних,
безпечних і здорових умов праці.

Як вже зазначалося, відповідно до
пункту 1.4 Положення № 826 загроза життю
та здоров'ю працівників - виникнення
умов, за яких подальше продовження
виконання робіт або експлуатація
об'єкта, машин і механізмів несе ризик
спричинення внаслідок цих умов
фізичної шкоди працівникові, в тому
числі такої, яка може призвести до
смертельних наслідків.

Згідно з пунктом 2.26 Положення № 826
право заборони виконання робіт,
виробництва виникає у разі виявлення
під час перевірки порушень вимог
законодавства з охорони праці та
промислової безпеки, що створюють
загрозу життю працівників.

Враховуючи зазначене, у зв'язку з
виникненням загрози життю та/або
здоров'ю людей з метою недопущення
спричинення шкоди життю чи здоров'ю
людей у позивача виникли підстави для
звернення до суду про застосування
заходів реагування у сфері державного
нагляду, шляхом повного зупинення
виконання робіт на об'єкті
підприємства, а саме: із застосуванням
шкідливих небезпечних речовин 2 і 3
класу небезпеки - сірчаної та соляної
кислот; робіт з експлуатацією
електрообладнання, призначеного для
використання у вибухонебезпечних
зонах - насосу Grundfos cm3-3 a-r-a-e-aqqe c-a-a,
виробництва Угорщини

Відповідно до ч. 5 ст. 4 Закону № 877 повне
або часткове зупинення виробництва
(виготовлення) або реалізації
продукції, виконання робіт, надання
послуг допускається за постановою
адміністративного суду, ухваленою за
результатами розгляду позову органу
державного нагляду (контролю) щодо
застосування заходів реагування.
Вжиття інших заходів реагування,
передбачених законом, допускається за
вмотивованим письмовим рішенням
керівника органу державного нагляду
(контролю) чи його заступника, а у
випадках, передбачених законом, - із
наступним підтвердженням
обґрунтованості вжиття таких заходів
адміністративним судом.

Відповідно до п. 10 ч. 1 ст. 256 КАС України
постанови суду про повне або часткове
зупинення роботи підприємств, окремих
виробництв, виробничих дільниць,
експлуатації будівель, об'єктів,
споруд, цехів, дільниць, а також машин,
механізмів, устаткування, транспортних
засобів, проведення робіт, у тому числі
будівельно-монтажних, випуску і
реалізації пожежонебезпечної
продукції, систем та засобів
протипожежного захисту, надання
послуг, якщо це загрожує життю та/або
здоров'ю людей виконуються негайно.

У зв'язку з наведеним суд вважає позов
таким, що підлягає задовольню.

Судові витрати відповідно до ст. 94 КАС
України стягненню не підлягають.

Керуючись ст.ст. 8, 9, 10, 11, 86, 94, 112, 113, 136,
159, 160, 161, 162, 163, 254, 256 Кодексу
адміністративного судочинства
України, суд -

П О С Т А Н О В
И В:

Позов Територіального управління
Державної служби гірничого нагляду та
промислової безпеки України у
Донецькій області до приватного
підприємства "Кілафф" про застосування
заходів реагування у сфері державного
нагляду, шляхом повного зупинення
виконання робіт підвищеної небезпеки
на об'єкті підприємства, а саме: із
застосуванням шкідливих небезпечних
речовин 2 і 3 класу небезпеки (сірчана та
соляна кислота); робіт з експлуатацією
електрообладнання, призначеного для
використання у вибухонебезпечних
зонах - насосу GRUNDFOS cm3-3a-r-a-e-agge c-a-a
виробництва Угорщини задовольнити.

Застосувати заходи реагування у сфері
державного нагляду до приватного
підприємства "Кілафф" (85740, м.
Докучаєвськ, вул. Індустріальна, 7,
), дільниця по виробництву
рідких лікарських засобів, розташована
за адресою м.Докучаєвськ, вул..
Індустріальна, 7, шляхом повного
зупинення робіт підвищеної небезпеки
на об'єкті підприємства, а саме: із
застосуванням шкідливих небезпечних
речовин 2 і 3 класу небезпеки (сірчана та
соляна кислота); з експлуатацією
електрообладнання, призначеного для
використання у вибухонебезпечних
зонах - насосу GRUNDFOS cm3-3a-r-a-e-agge c-a-a
виробництва Угорщини.

Звернути постанову до негайного
виконання.

Постанова може бути оскаржена в
апеляційному порядку до Донецького
апеляційного адміністративного суду
через Донецький окружний
адміністративний суд шляхом подачі в
10-денний строк з дня її отримання
апеляційної скарги.

Постанова набирає законної сили після
закінчення строку подання апеляційної
скарги. У випадку подання апеляційної
скарги постанова, якщо її не скасовано,
набирає законної сили після закінчення
апеляційного розгляду справи.

Вступна та резолютивна частина
постанови проголошена у судовому
засіданні 17 квітня 2014р. Постанова
виготовлена в повному обсязі 22 квітня
2014р.

Суддя
Бєломєстнов О. Ю.