Справа № 804/2911/14
Суддя: Рябчук Олена Сергіївна
Дата ухвалення: 2014-04-28 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ
АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД ПОСТАНОВА ІМЕНЕМ
28 квітня 2014 р. Справа № 804/2911/14
Дніпропетровський окружний
адміністративний суд у складі:
головуючого суддіРябчук О.С. при
секретаріСкупейко І.М. за участю:
представників позивача представника
відповідача Євтушенко Г.І., Панчук О.І.
Овсяннікової М.Ш. розглянувши у
відкритому судовому засіданні у місті
Дніпропетровську адміністративну
справу за адміністративним позовом
Червоногригорівської селищної ради до
Державної фінансової інспекції в
Дніпропетровській області, третя особа
- Нікопольська районна державна
адміністрація про скасування пунктів
20 лютого 2014 р. Червоногригорівська
селищна рада (далі - позивач) звернулась
до Дніпропетровського окружного
адміністративного суду з
адміністративним позовом до
Нікопольської об'єднаної державної
фінансової інспекції (далі -
відповідач), третя особа - Нікопольська
районна державна адміністрація з
вимогами, з урахуванням уточнень, про
скасування п.п. 2, 6, 7 вимог
Нікопольської об'єднаної державної
фінансової інспекції від 22.11.2013 р. №
Представники позивача та третьої особи
в судовому засіданні позовні вимоги
підтримали, просили суд позов
задовольнити в повному обсязі. В
обґрунтування позовних вимог
Червоногригорівської селищної ради не
допущено порушень Законів України «Про
охорону культурної спадщини», «Про
охорону археологічної спадщини», «Про
місцеве самоврядування», як це
зазначено в п. 2 вимог Нікопольської
об'єднаної державної фінансової
інспекції. Так, ревізією встановлено
розорення, руйнування та пошкодження 31
кургану. При цьому, в акті ревізії не
зазначено, як саме здійснювались
заміри курганів, по якій методиці
розраховані збитки. Для здійснення
відповідних обмірів та визначення
земельної ділянки, на якій
розташований кожен курган, необхідно
залучати кваліфікованого працівника,
що контролюючим органом здійснено не
було. Також не залучено і фахівця для
здійснення грошової оцінки курганів та
оцінки завданих збитків. Крім того,
вказані кургани знаходяться за межами
населеного пункту, тобто, поза межами
повноважень селищної ради. Укласти
землекористувачами не можливо,
оскільки селищна рада не наділена
такими повноваженнями. Таким чином, п. 2
вимог є необґрунтованим та підлягає
Що стосується порушень, викладених в
п.п. 6, 7 вимог, то працівниками
фінансової інспекції при проведенні
обмірів орендованих приміщень до
площі, що здається в оренду, включені
приміщення загального користування, що
є неправомірним. В зв'язку з наведеним,
розрахунок недорахованої орендної
плати є протиправним. Крім того, єдиною
підставою для нарахування орендної
плати є договір оренди нерухомого
майна, тому здійснювати інші
нарахування за оренду приміщень
позивач не має права. Зміни до умов
договорів не вносились, що робить не
можливим стягнення селищною радою з
іншої сторони договору коштів. Також,
відповідач невірно трактує положення
законодавства стосовно нарахування
індексації. Враховуючи викладене, п.п.
6, 7 вимог також не відповідають вимогам
законодавства та підлягають
Представник відповідача в судовому
засіданні проти позовних вимог
заперечувала, просила в задоволенні
позову відмовити. В обґрунтування
своєї позиції зазначила наступне. Під
час проведення ревізії
фінансово-господарської діяльності
Червоногригорівської селищної ради
посадовими особами Державної
фінансової інспекції в
Дніпропетровській області встановлено
низку порушень законодавства.
Так, при обстеженні пам'яток
археологічної спадщини (курганів) на
території Червоногригорівської
селищної ради встановлено розорення,
руйнування та пошкодження 31 кургану.
Порушення виявлено шляхом обміру
землевпорядника.Інші посадові особи
селищної ради відмовились прийняти
участь в обстеженні, про що складені
відповідні акти. Сума завданих збитків
розрахована на підставі розрахунку
грошової оцінки по пам'яткам
археології. В ході ревізії також
встановлено, що селищною радою не
укладено охоронні договори на пам'ятки
археологічної спадщини (кургани) та
акти приймання-передачі цих пам'яток.
Внаслідок не забезпечення охорони
пам'яток археологічної спадщини
Червоногригорівської селищної ради
державі завдано збитків на суму 4 765 136,99
Крім того, ревізією встановлено
недоотримання селищною радою орендної
плати внаслідок заниження фактично
займаної площі орендарями та не
застосування індексів інфляції за
Враховуючи зазначене, оскаржувані
пункти вимог відповідають вимогам
Ухвалою суду здійснено заміну
відповідача з Нікопольської об'єднаної
державної фінансової інспекції на
Державну фінансову інспекцію в
Дніпропетровській області.
Дослідивши матеріали справи,
заслухавши пояснення представника
позивача, представника відповідача,
суд приходить до наступного висновку.
Червоногригорівська селищна рада
зареєстрована як юридична особа 21.05.1997
р. та внесена до Єдиного державного
реєстру юридичних осіб та фізичних
осіб-підприємців за ідентифікаційним
29.10.2013 р. Нікопольською об'єднаною
державною фінансовою інспекцією
фінансово-господарської діяльності
Червоногригорівської селищної ради за
2010 р., 2011 р., 2012 р. та січень-серпень 2013 р.
За результатами ревізії складено акт №
860-22/06 від 08.11.2013 р.
На підставі акта ревізії № 860-22/06 від
08.11.2013 р. Нікопольською об'єднаною
державною фінансовою інспекцією
винесено вимоги про усунення порушень
від 22.11.2013 р. № 860-15/3650.
Відповідно до п. 2 вимог при обстеженні
пам'яток археологічної спадщини
(курганів) на території
Червоногригорівської селищної ради
встановлено розорення, руйнування та
пошкодження 31 кургану.
В зв'язку з наведеним, селищну раду
-забезпечити в термін до 25.12.2013 р.
оформлення з землекористувачами, на
території яких розташовано пам'ятки
археологічної спадщини (кургани)
охоронні зобов'язання - договори;
- забезпечити в термін до 25.12.2013 р.
належне збереження об'єктів
археологічної спадщини (курганів) від
загрози знищення, руйнування або
пошкодження та стягнути з осіб, якими
здійснено неналежний контроль за
охороною пам'яток археологічної
спадщини (курганів) заподіяні державі
збитки на загальну суму 4 765 136,99 грн. у
відповідності до вимог діючого
Порушення законодавства обґрунтовано
в акті ревізії (розділ 16) наступним
У ході ревізії досліджено питання
забезпечення збереження пам'яток
археології та земель
історико-культурного призначення
Відповідно до листа відділу культури і
туризму, національностей та релігій
Нікопольської районної державної
адміністрації від 02.09.2013 р. № 249 на
території Червоногригорівської
селищної ради знаходяться 31 пам'ятка
археологічної спадщини (кургани).
Ревізією встановлено, що рішення
селищної ради про прийняття на баланс
пам'яток археології (курганів), які
знаходяться на території селищної
ради, не прийнято, і, як наслідок, облік
курганів не ведеться, з жодним
землекористувачем, на території якого
знаходяться кургани, охоронні договори
Вказане свідчить, що з боку селищної
ради не забезпечено контроль за
належним захистом об'єктів культурної
(археологічної) спадщини від загрози
знищення, руйнування або пошкодження.
Розрахунок вартості курганів
проведений відділом культури і
туризму, національностей та релігій
Нікопольської районної державної
адміністраціїна підставі постанови
Кабінету Міністрів України від 26.09.2002 р.
№ 1447 «Про затвердження Методики
грошової оцінки по 15 пам'яткам.
Відповідно до акту обстеження пам'яток
культури (курганів, могильників)
розташованих на території
Червоногригорівської селищної ради
комісією було обстежено 27 курганів та
виявлено наступні пошкодження:
распахано, використано під вирощування
сонячнику; поверхня кургану
задернована багаторічними травами;
використовується під
сільськогосподарське виробництво;
распахано, по центру ґрунтова дорога;
місцевість, на який розташовано курган
(за технічною документацією) насипаний
ґрунт, який виник внаслідок
розкопування місця для відстоювання
Відповідно до актів про відмову від
підпису та відмову від участі в
контрольному заході спеціаліст з
питань регулювання земельних відносин
та охорони навколишнього природного
середовища Червоногригорівської
селищної радиКозенко Р.А. та селищний
голова Червоногригорівської селищної
ради Євтушеноко Г.І. від підпису акту
відмовились, голова селищної ради для
проведення обстеження пам'яток
культури (курганів, могильників) не
Відповідно до довідки-розрахунку
збитків нанесених державі внаслідок
розорення, руйнування та пошкодження
пам'яток археологічної спадщини
(курганів) на території
Червоногригорівської селищної ради з
урахуванням даних акту обстеження
сума збитків становить 4 765 136,99 грн.
Згідно до листа відділу культури і
туризму, національностей та релігій
Нікопольської районної державної
адміністрації від 01.04.2014 р. № 16 до
відділу не надходила облікова
документація на пам'ятку археології
(кургани), що розташовані на території
Червоногригорівської селищної ради та
документи, якими пам'ятки археології
(кургани) затверджені як об'єкти
культурної спадщини та занесені до
Переліку об'єктів культурної спадщини.
Відповідно до листа Міністерства
Культури України від 19.03.2014 р. № 70/10-3/55-14
на території Нікопольського району
Дніпропетровської області знаходяться
дві пам'ятки археології, які занесені
до Реєстру за категорією національного
значення: курган «Нечаева-Гегелина
Могила» та курган «Орлова Могила», які
знаходяться на північний схід від села
Відповідно до листа Управління
Держземагентсва у Нікопольському
районі Дніпропетровської області
згідно даних статистичної звітності
6-зем земельні ділянки під курганами
віднесені до земель державної
власності (землі запасу), що не надані у
власність чи користування за межами
населених пунктів на території
Червоногригорівської селищної ради
Нікопольського району
Дніпропетровської області.
Згідно до службової записки начальника
відділу культури і туризму,
національностей та релігій
Нікопольської районної державної
адміністрації від 19.03.2014 р. № 104 на
території Нікопольського району
розташовані 292 пам'ятки археології, які
знаходяться на території селищної,
сільських рад за межами населених
пунктів. Пам'ятки археології не стоять
на балансі селищної та сільських рад
Нікопольського району.
Відповідно до службової записки
начальника відділу культури і туризму,
національностей та релігій
Нікопольської районної державної
адміністрації від 20.03.2014 р. № 105 на
території Червоногригорівської
селищної ради Нікопольського району
розташовані 15 курганів (31 могильник),
які знаходяться за межами населеного
пункту. Пам'ятки археології не стоять
на балансі. У власність та користування
юридичним, фізичним особам не
Відповідно до довідки
Червоногригорівської селищної ради
Нікопольського району
Дніпропетровської області кургани на
балансі Червоногригорівської селищної
ради не перебувають.
Відповідно до п. 6 вимог в ході ревізії
встановлено, що селищною радою
недоотримано орендної плати від здачі
в оренду нежитлових приміщень
внаслідок заниження фактично займаної
площі приміщень орендарями, в зв'язку з
чим селищну раду зобов'язано стягнути в
повному обсязі недоотриману орендну
плату, шляхом перерахування орендарями
на розрахунковий рахунок селищної ради
коштів в сумі 19 996,45 грн., в тому числі
претензійно-позовної роботи.
Порушення обґрунтовано в акті ревізії
(розділ 15) наступним чином.
Згідно договору від 01.10.2009 р.,
укладеного Червоногригорівською
селищною радою (Орендодавець) та
Приватним підприємцем ОСОБА_6 (Орендар)
селищна рада передала в оренду
Орендарю нежитлове приміщення в
розмірі 77,7 м2, яке знаходиться по
Проведеним в ході ревізії обстеженням
встановлено, що Приватний підприємець
ОСОБА_6 фактично займає 95,2 м2.
Розбіжність склала 17,5 м2.
Відповідно до договору оренди від
01.01.2011 р. № 14 укладеного між
Червоногригорівською селищною радою
(Орендодавець) та СК «Зеленгосп»
(Орендар) селищна рада передає Орендарю
нежитлове приміщення в розмірі 184,4 м2,
яке знаходиться по АДРЕСА_2
Проведеним в ході ревізії обстеженням
встановлено, що СК «Зеленгосп»
фактично займає 413 м2. Розбіжність
З технічної документації нежитлового
приміщення, що знаходиться за адресою
АДРЕСА_1 контролюючим органом до
орендованої площі включено приміщення
загального користування - коридор,
Відповідно до технічної документації
до нежитлового приміщення літера А по
АДРЕСА_2 загальна площа приміщення
Згідно до характеристики будівель та
споруд об'єм приміщення літера А по
АДРЕСА_2 складає 413 м3.
Відповідно до довідки-розрахунку плати
за оренду майна по фактично займані
площі приміщень орендарями
поЧервоногригорівській селищній раді
за період з 01.01.2010 р. по 31.09.2013 р. селищною
радою недоотримано орендної плати в
розмірі 19 966,45 грн.
Відповідно до п. 7 вимог в ході ревізії
встановлено, що в порушення п. 6
Методикирозрахунку орендної плати за
використання комунального майна
територіальної громади
Червоногригорівської селищної ради,
затвердженої рішенням 26 сесії IV
скликання сільської ради від 06.01.2006 р. №
239/1-26/IV селищною радою недоотримано
орендної плати від здачі в оренду
нежитлових приміщень внаслідок
заниження орендної плати і частині не
застосування індексів інфляції за
попередні роки в зв'язку з чим, селищну
раду зобов'язано стягнути в повному
обсязі недоотриману орендну плату
шляхом перерахування орендарями на
розрахунковий рахунок селищної ради
коштів в сумі 5 643,64 грн., в тому числі
претензійно-позовної роботи.
Порушення обґрунтовано в акті ревізії
(розділ 15) наступним чином.
Ревізією правильності визначення
щомісячної орендної плати встановлено,
що нарахування орендної плати
починаючи з січня 2010 р. по договорах
оренди нежитлових приміщень, укладених
у 2008 р., нараховувалася в розмірі, як за
базовий місяць оренди, який визначений
в договорі за перший місяць оренди, а не
з урахуванням індексів інфляції за
Згідно до довідки-розрахунку плати за
оренду майна по Червоногригорівській
селищній раді за період з 01.01.2010 р. по
31.09.2013 р. селищною радою недоотримано
орендну плату в розмірі 5 643,64 грн.
Відповідно до п. 6 Методики розрахунку
орендної плати за використання
комунального майна територіальної
громади Червоногригорівської селищної
ради, затвердженої рішенням 26 сесії IV
скликання сільської ради від 06.01.2006 р. №
239/1-26/IV орендна плата в відповідності з
методикою розраховується в такій
- визначається розмір річної орендної
- на підставі розміру річної орендної
плати визначається розмір орендної
плати за перший місяць оренди, який
фіксується в договорі оренди;
- з обліком орендної плати за перший
місяць оренди розраховується розмір
орендної плати за слідуючі місяці
В обґрунтування позовних вимог
представниками позивача надано копії
договорів оренди № 18 від 23.06.2008 р.,№ 20
від 14.07.2008 р., від 24.06.2008 р., № 16 від 24.07.2008
р., № 19 від 24.06.2008 р.
Відповідно до п. 1 ст. 2 Закону України
«Про основні засади здійснення
державного фінансового контролю в
Україні» головними завданнями органу
державного фінансового контролю є:
здійснення державного фінансового
контролю за використанням і
збереженням державних фінансових
ресурсів, необоротних та іншихактивів,
правильністю визначення потреби в
бюджетних коштах та взяттям
зобов'язань, ефективним використанням
коштів і майна, станом і
достовірністю бухгалтерського обліку
і фінансової звітності у
міністерствах та інших органах
виконавчої влади, державних фондах,
фондах загальнообов'язкового
державного соціального страхування,
бюджетних установах і суб'єктах
господарювання державного сектору
економіки, а також на підприємствах,
в установах та організаціях,
якіотримують (отримували у періоді,
який перевіряється) кошти з бюджетів
усіх рівнів, державних фондів та
фондів загальнообов'язкового
державного соціального страхування
або використовують (використовували у
періоді, який перевіряється) державне
чи комунальне майно (далі -
підконтрольні установи), за
дотриманням законодавства на
всіхстадіях бюджетного процесу щодо
державного і місцевих бюджетів,
дотриманням законодавства про
державні закупівлі, діяльністю
суб'єктів господарської діяльності
незалежно від форми власності, які не
віднесені законодавством до
підконтрольнихустанов, за рішенням
суду, винесеним на підставіподання
прокурора або слідчого для
забезпечення розслідування
кримінальної справи.
Державний фінансовий контроль
забезпечується органом державного
фінансового контролю через проведення
державного фінансового аудиту,
перевірки державних закупівель та
Відповідно до п.п. 7, 10, 13, 15 ч. 1 ст. 10
вказаного Закону України органу
державного фінансового контролю
- пред'являти керівникам та іншим
особам підприємств, установ та
організацій, що контролюються,
обов'язкові до виконання вимоги щодо
усунення виявлених порушень
законодавства, вилучати в судовому
порядку до бюджету виявлені
ревізіями приховані і занижені
валютні та інші платежі, ставити
перед відповідними органами питання
про припинення бюджетного
фінансування і кредитування, якщо
отримані підприємствами, установами та
організаціями кошти і позички
використовуються з порушенням
чинного законодавства;
- звертатися до суду в інтересах
держави, якщо підконтрольною
установою не забезпечено виконання
вимог щодо усунення виявлених під час
здійснення державного фінансового
контролю порушень законодавства з
питань збереження і використання
- при виявленні збитків, завданих
державі чи підприємству, установі,
організації, що контролюється,
визначати їх розмір у
встановленомузаконодавством порядку;
- порушувати перед керівниками
відповідних органів державної влади,
органів місцевого самоврядування,
підприємств, установ та організацій
питання про притягнення до
відповідальності осіб, винних у
допущених порушеннях.
Відповідно до п.п. 46, 49 Порядку
проведення інспектування Державною
фінансовою інспекцією, її
територіальними органами,
затвердженого Постановою Кабінету
міністрів України № 550 від 20.04.2006 р. якщо
вжитими в період ревізії заходами не
забезпечено повне усунення виявлених
порушень, контролюючим органом у строк
не пізніше ніж 10 робочих днів після
реєстрації акта ревізії, а у разі
надходження заперечень (зауважень) до
нього - не пізніше ніж 3 робочих дні
після надіслання висновків на такі
заперечення (зауваження) надсилається
об'єкту контролю письмова вимога щодо
усунення виявлених ревізією порушень
законодавства із зазначенням строку
зворотного інформування.
Про усунення виявлених ревізією фактів
порушення законодавства цей об'єкт
контролю у строк, визначений вимогою
про їх усунення, повинен інформувати
відповідний контролюючий орган з
поданням завірених копій первинних,
розпорядчих та інших документів, що
підтверджують усунення порушень.
У разі коли діями чи бездіяльністю
працівникі воб'єкта контролю державі
або підконтрольній установі заподіяна
матеріальна шкода, контролюючий орган
ставить вимоги перед керівником
об'єкта контролю та органом його
управління щодо пред'явлення цивільних
позовів до винних осіб.
Відповідно до ч. 2 ст. 15 Закону України
«Про основні засади здійснення
державного фінансового контролю в
Україні» законні вимоги службових осіб
органу державного фінансового
контролю є обов'язковими для
виконання службовими особами об'єктів,
Відповідно до ст. 1 Закону України «Про
охорону культурної спадщини» N 1805-III від
08.06.2000 р. пам'ятка культурної спадщини
(далі - пам'ятка) - об'єкт культурної
спадщини, який занесено до Державного
реєстру нерухомих пам'яток України.
Згідно до ч. 1 ст. 3 вказаного Закону
України державне управління у сфері
охорони культурної спадщини
покладається на Кабінет Міністрів
України, спеціально уповноважені
органи охорони культурної спадщини.
До спеціально уповноважених органів
охорони культурної спадщини (далі -
органи охорони культурної спадщини)
належать: центральні органи виконавчої
влади, що забезпечують формування та
реалізують державну політику у сфері
охорони культурної спадщини; орган
виконавчої влади Автономної
Республіки Крим; обласні, районні,
Київська та Севастопольська міські
державні адміністрації; виконавчий
орган сільської, селищної, міської
Відповідно до п. 5 ч. 2 ст. 6 Закону
України «Про охорону культурної
спадщини» до повноважень районних
державних адміністрацій, виконавчого
органу сільської, селищної, міської
ради відповідно до їх компетенції у
сфері охорони культурної спадщини
належить: забезпечення захисту
об'єктів культурної спадщини від
загрози знищення, руйнування або
Згідно до п. 5 абз. б ст. 31 Закону України
«Про місцеве самоврядування в Україні»
N 280/97-ВР від 21.05.1997 р. організація
охорони, реставрації та використання
пам'яток історії і культури,
архітектури та містобудування,
палацово-паркових, паркових і садибних
комплексів, природних заповідників.
Відповідно до ч. 1 ст. 13 Закону України
«Про охорону культурної спадщини»
об'єкти культурної спадщини незалежно
від форм власності відповідно до
їхньої археологічної, естетичної,
етнологічної, історичної, мистецької,
наукової чи художньої цінності
підлягають реєстрації шляхом
занесення до Державного реєстру
нерухомих пам'яток України (далі -
Реєстр) за категоріями національного
та місцевого значення пам'ятки. Порядок
визначеннякатегорійпам'ятоквстановлю
єтьсяКабінетомМіністрівУкраїни.
Іззанесенням до Реєстру на
об'єкткультурноїспадщини, на
всійогоскладовіелементи, щостановлять
предмет йогоохорони,
поширюєтьсяправовий статус пам'ятки.
Згідно до ч. 1 ст. 23, ч. 3 ст. 25 зазначеного
Закону України усі власники пам'яток,
щойно виявлених об'єктів культурної
спадщини чи їх частин або уповноважені
ними органи (особи) незалежно від форм
власності на ці об'єкти зобов'язані
укласти з відповідним органом охорони
культурної спадщини охоронний договір.
Юридичні та фізичні особи зобов'язані
забезпечити збереженість пам'яток на
землях, якими вони користуються, та
укладати з органами охорони культурної
спадщини охоронні договори.
Відповідно до ч.ч. 1-4 ст. 24 Закону
України «Про охорону культурної
спадщини» власник або уповноважений
ним орган, користувач зобов'язані
утримувати пам'ятку в належному стані,
своєчаснопровадити ремонт, захищати
відпошкодження, руйнування або
знищення відповідно до цього Закону та
охоронного договору.
У разі виникнення загрози для
збереженості пам'ятки її власника або
уповноважений ним орган, особа, яка
набула права володіння, користування
чи управління, зобов'язані негайно
повідомити про це орган охорони
культурної спадщини обласних,
Київської та Севастопольської міських,
районних державних адміністрацій та
орган місцевого самоврядування, на
території якого розташована пам'ятка.
Згідно до ч. 1 ст. 32 вказаного Закону
України з метою захисту традиційного
характеру середовища окремих пам'яток,
їх комплексів (ансамблів),
історико-культурних заповідників,
історико-культурних заповідних
територій навколо них мають
встановлюватися зони охорони пам'яток:
охоронні зони, зони регулювання
забудови, зони охоронюваного
ландшафту, зони охорони археологічного
Межі та режими використання зон
охорони пам'яток визначаються
відповідною науково-проектною
документацією і затверджуються
відповідним органом охорони
культурної спадщини.
Порядок визначення та затвердження меж
і режимів використання зон охорони
пам'яток та внесення змін до них
встановлюється центральним органом
виконавчої влади, що забезпечує
формування державної політики у сфері
охорони культурної спадщини.
Відповідно до ст. 1 Закону України «Про
охорону археологічної спадщини» N 1626-IV
від 18.03.2004 р. пам'ятка археології (далі -
археологічна пам'ятка) - археологічний
об'єкт національного або місцевого
значення, занесений до Державного
реєстру нерухомих пам'яток України.
Згідно до ст. 7 вказаного Закону України
до повноважень органу виконавчої влади
Автономної Республіки Крим, обласної,
районної, Київської та
Севастопольської міської державної
адміністрації, виконавчого органу
сільської, селищної, міської ради
належать: здійснення контролю за
виконанням цього Закону, інших
нормативно-правових актів щодо охорони
археологічної спадщини; визначення меж
територій археологічних пам'яток
місцевого значення, затвердження зон
їх охорони; забезпечення в межах
адміністративно-територіальної
одиниці належного захисту та утримання
об'єктів археологічної спадщини;
здійснення відповідно до закону
нагляду за станом схоронності
археологічних пам'яток.
Відповідно до ст. ст. 53, 54 Земельного
кодексу України до земель
історико-культурного призначення
належать землі, на яких розташовані
пам'ятки культурної спадщини, їх
комплекси (ансамблі),
історико-культурні заповідники,
історико-культурні заповідні
території, охоронювані археологічні
території, музеї просто неба,
меморіальні музеї-садиби.
Землі історико-культурного
призначення можуть перебувати у
державній, комунальній та приватній
Навколо історико-культурних
заповідників, історико-культурних
заповідних територій, музеїв просто
неба, меморіальних музеїв-садиб,
пам'яток культурної спадщини, їх
комплексів (ансамблів) встановлюються
зони охорони пам'ятокіз забороною
діяльності, що шкідливо впливає або
може вплинути на додержання режиму
використання таких земель.
Порядок використання земель
історико-культурного призначення
визначається законом.
Відповідно до п. 1 ст. 71 Кодексу
адміністративного судочинства України
кожна сторона повинна довести ті
обставини, на яких ґрунтуються її
вимоги та заперечення, крім випадків,
встановлених статтею 72 цього Кодексу.
Згідно до ч. 1 ст. 69 Кодексу
адміністративного судочинства України
доказами в адміністративному
судочинстві є будь-які фактичні дані,
на підставі яких суд встановлює
наявність або відсутність обставин, що
обґрунтовують вимоги і заперечення
осіб, які беруть участь у справі, та
інші обставини, що мають значення для
правильного вирішення справи. Ці дані
встановлюються судом на підставі
пояснень сторін, третіх осіб та їхніх
представників, показань свідків,
письмових і речових доказів, висновків
Відповідно до ч.ч. 1, 4 ст. 70 Кодексу
адміністративного судочинства України
якімістятьінформаціющодо предмету
доказування. Суд не бере до розгляду
докази, які не стосуються предмету
доказування. Обставини, які за законом
повинні бути підтверджені певними
засобами доказування, не можуть
підтверджуватися ніякимиіншими
засобами доказування, крім випадків,
коли щодо таких обставин не виникає
Згідно до ч. 3 ст. 86 Кодексу
адміністративного судочинства України
суд оцінює належність, допустимість,
достовірність кожного доказу окремо, а
також достатність і взаємний зв'язок
доказів у їх сукупності.
Відповідно ч. 2 ст. 71 Кодексу
адміністративного судочинства України
в адміністративних справах про
протиправність рішень, дій чи
бездіяльності суб'єкта владних
повноважень обов'язок щодо доказування
правомірності свого рішення, дії чи
бездіяльності покладається на
відповідача, якщо він заперечує проти
адміністративного позову.
Згідно до п.п. 1, 3 ч. 3 ст. 2 Кодексу
адміністративного судочинства України
у справах щодо оскарження рішень, дій
чи бездіяльності суб'єктів владних
повноважень адміністративні суди
перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони:
на підставі, у межах повноважень та у
спосіб, що передбачені Конституцією та
законами України; обґрунтовано, тобто з
урахуванням усіх обставин, що мають
значення для прийняття рішення
Оцінюючи усі докази, надані суду, у їх
сукупності, суд приходить до
наступного висновку.
В п. 2 вимог Нікопольської об'єднаної
державної фінансової інспекції від
22.11.2013 р. № 860-15/3650зобов'язано
Червоногригорівську селищну раду
забезпечити оформлення з
землекористувачами, на території яких
розташовано пам'ятки археологічної
спадщини (кургани) охоронні
зобов'язання - договори; забезпечити
належне збереження об'єктів
археологічної спадщини (курганів) від
загрози знищення, руйнування або
пошкодження та стягнути з осіб, якими
здійснено неналежний контроль за
охороною пам'яток археологічної
спадщини (курганів) заподіяні державі
збитки на загальну суму 4 765 136,99 грн. у
відповідності до вимог діючого
Підставою для винесення вказаного
пункту вимог стало те, що, на думку
контролюючого органу, з боку селищної
ради не забезпечено контроль за
належним захистом об'єктів культурної
(археологічної) спадщини від загрози
знищення, руйнування або пошкодження.
При цьому, з матеріалів справи
вбачається, що відображені в акті
ревізії кургани не знаходяться на
балансі Червоногригорівської селищної
ради; землі, на яких розташовані
кургани до земель історико-культурного
призначення не належать.
Представниками відповідача не надано
суду доказів того, що кургани, які були
досліджені при проведенні ревізії,
занесені до Державного реєстру
нерухомих пам'яток України.
Крім того, відповідно до положень ст. 23
Закону України «Про охорону культурної
спадщини» обов'язок щодо укладення
охоронних договорів покладено на
Враховуючи наведене, п. 2 вимог
Нікопольської об'єднаної державної
фінансової інспекції від 22.11.2013 р. №
860-15/3650 не відповідає п.п. 1, 3 ч. 3 ст. 2
Кодексу адміністративного судочинства
України, оскільки винесений
відповідачем на підставі, у межах
повноважень, але не у спосіб, що
передбачені законодавством та без
урахування усіх обставин, що мають
значення для прийняття рішення.
Відповідно до акту ревізії розмір
недоотриманої орендної плати в зв'язку
з заниженням орендарями площі
орендованих приміщень розраховувався
контролюючим органом виходячи з того,
що Приватним підприємцем ОСОБА_6
займано площу 95,м2 замість 77,7 м2, СК
«Зеленгосп» - 413 м2 замість 184,4 м2.
При цьому, до площі приміщення,
орендованого Приватним підприємцем
ОСОБА_6, включено площу приміщення
загального користування - коридор,
Щодо СК «Зеленгосп», то при розрахунку
недоотриманої орендної плати
контролюючим органом застосовано не
площу приміщення, а об'єм - 413 м3.
Відповідно до даних технічної
документації загальна площа
нежитлового приміщення становить 250,1
В зв'язку з зазначеним, п. 6 вимог не
відповідає п.п. 1, 3 ч. 3 ст. 2 Кодексу
адміністративного судочинства України
та підлягає скасуванню.
Порушення, зазначене в п. 7 вимог
обґрунтовано не дотриманням
Червоногригорівською селищною радою
положень п. 6 Методики розрахунку
орендної плати за використання
комунального майна територіальної
громади Червоногригорівської селищної
ради в зв'язку з не застосуванням з 2010 р.
до договорів, укладених в 2008 р., індексу
інфляції за 2008-2009 р.р.
При цьому, відповідно до п. 6 Методики
орендна плата в відповідності з
методикою розраховується в такій
- визначається розмір річної орендної
- на підставі розміру річної орендної
плати визначається розмір орендної
плати за перший місяць оренди, який
фіксується в договорі оренди;
- з обліком орендної плати за перший
місяць оренди розраховується розмір
орендної плати за слідуючі місяці
Відповідно до умов укладених в 2008 р.
договорів орендна плата вноситься з
урахуванням щомісячного індексу
інфляції по відношенню до суми
орендної плати, визначеної за перший
місяць після укладення договору.
Таким чином, відповідно до умов
Методики та договору з обліком
орендної плати за перший місяць оренди
розраховується розмір орендної плати
за слідуючі місяці оренди, при цьому
підлягає урахуванню саме щомісячний
індекс інфляції по відношенню до суми
орендної плати, визначеної за перший
місяць після укладення договору.
Зазначене виключає можливість
застосування в 2010 р. до договорів,
укладених в 2008 р., індексів інфляції
Враховуючи викладене, п. 7 вимог не
відповідає п.п. 1, 3 ч. 3 ст. 2 Кодексу
адміністративного судочинства України
та підлягає скасуванню.
Відповідно до ст. 94 Кодексу
адміністративного судочинства
України, якщо судове рішення ухвалене
на користь сторони, яка не є суб'єктом
владних повноважень, суд присуджує всі
здійснені нею документально
підтверджені судові витрати з
Державного бюджету України (або
відповідного місцевого бюджету, якщо
іншою стороною був орган місцевого
самоврядування, його посадова або
службова особа), тому судові витрати в
розмірі 487,20 грн. підлягають стягненню з
Державного бюджету України на
користьЧервоногригорівської селищної
Керуючись ст. ст. 9, 11, 17, 69-72, 86, 94, 158-163, 167,
186 Кодексу адміністративного
судочинства України, суд -
Адміністративний позов
Червоногригорівської селищної ради до
Державної фінансової інспекцій в
Дніпропетровській області, третя особа
- Нікопольська районна державна
адміністрація, про скасування вимог -
задовольнити в повному обсязі.
Скасувати п.п. 2, 6, 7 вимог Нікопольської
об'єднаної державної фінансової
інспекції від 22.11.2013 р. № 860-15/3650.
Судові витрати в розмірі 487,20 грн.
стягнути з Державного бюджету України
на користь Червоногригорівської
Постанова суду може бути оскаржена до
Дніпропетровського апеляційного
адміністративного суду шляхом подання
апеляційної скарги через
Дніпропетровський окружний
адміністративний суд з одночасним
направленням копії апеляційної скарги
особою, яка її подає, до суду
апеляційної інстанції.

Апеляційна скарга на постанову суду
першої інстанції подається протягом
десяти днів з дня її проголошення. У
разі складення постанови у повному
обсязі, а також прийняття постанови у
письмовому провадженні апеляційна
скарга подається протягом десяти днів
з дня отримання копії постанови.

У разі якщо справа розглядалась судом
за місцезнаходженням суб'єкта владних
повноважень і він не був присутній у
судовому засіданні під час
проголошення судового рішення, але
його було повідомлено про можливість
отримання копії постанови суду
безпосередньо у суді, то десятиденний
строк на апеляційне оскарження
постанови суду обчислюється з
наступного дня після закінчення
п'ятиденного строку з моменту
отримання суб'єктом владних
повноважень повідомлення про
можливість отримання копії постанови
суду.

Постанова суду набирає законної сили
після закінчення строку подання
апеляційної скарги якщо таку скаргу не
було подано. У разі подання апеляційної
скарги судове рішення, якщо його не
скасовано, набирає законної сили після
повернення апеляційної скарги, відмови
у відкритті апеляційного провадження
або набрання законної сили рішенням за
наслідками апеляційного провадження.

Повний текст постанови складено
29 квітня 2014 року

Суддя (підпис) Постанова не
набрала законної сили станом на 29.04.2014
Суддя З оригіналом згідно Помічник
судді О.С. Рябчук

О.С.Рябчук М.М.Бухтіярова