Справа № 802/725/14-а
Суддя: Альчук Максим Петрович
Дата ухвалення: 2014-04-24 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

м. Вінниця

24 квітня 2014 р.
Справа № 802/725/14-а

Вінницький окружний адміністративний
суд у складі:

головуючого судді: Альчука Максима
Петровича,

за участю секретаря судового
засідання: Побережської В.В.

представника позивача: Вініцької Б.А.

відповідача: не з'явилась

третіх осіб: ОСОБА_2

розглянувши у відкритому судовому
засіданні матеріали справи

за позовом: інспекції державного
архітектурно-будівельного контролю у
Вінницькій області

до: ОСОБА_3

третіх осіб без самостійних вимог на
предмет спору - на стороні позивача
ОСОБА_2, на стороні відповідача - ОСОБА_4

про: зобов'язання вчинити дії

ВСТАНОВИВ:

До Вінницького окружного
адміністративного суду звернулася
інспекція державного
архітектурно-будівельного контролю у
Вінницькій області з адміністративним
позовом до ОСОБА_3, третіх осіб без
самостійних вимог на предмет спору на
стороні позивача ОСОБА_2, на стороні
відповідача ОСОБА_4 про зобов'язання
вчинити дії.

Позовні вимоги мотивовані тим, що
відповідачем в установлений строк не
виконані вимоги припису № 4/Вн від
29.01.2013 року про усунення порушень вимог
законодавства у сфері містобудівної
діяльності, будівельних норм,
державних стандартів і правил, а саме:
не перебудовано другий поверх
житлового будинку по АДРЕСА_1 у
відповідності до вимог будівельного
паспорта № 209 від 18.08.2009 року. У зв'язку
із зазначеним та на виконання вимог ч. 1
ст. 38 Закону України "Про регулювання
містобудівної діяльності" позивач
звернувся з цим позов до суду.

В судовому засіданні представник
позивача позовні вимоги підтримала
повністю та просила суд позов
задовольнити, посилаючись на викладені
у позовній заяві обставини.

Відповідач в судове засідання не
з'явився, причини неявки суду невідомі,
заяви щодо розгляду справи за його
відсутності на адресу суду не
надходило. Про дату, час і місце
розгляду справи відповідач
повідомлявся належним чином.

Згідно із ч. 4 ст. 128 КАС України, у разі
неприбуття відповідача належним чином
повідомленого про дату, час і місце
судового розгляду, без поважних причин
розгляд справи може не відкладатися і
справу може бути вирішено на підставі
наявних у ній доказів.

З огляду на те, що відповідача
повідомлено належним чином про судові
засідання, його неявка за вказаних
обставин не перешкоджає розгляду
справи.

Третя особа без самостійних вимог на
предмет спору на стороні позивача
ОСОБА_2 позовні вимоги підтримала
повністю та просила суд позов
задовольнити.

Третя особа без самостійних вимог на
предмет спору на стороні відповідача
ОСОБА_4 в судове засідання не з'явилася,
причини неявки суду невідомі, заяви
щодо розгляду справи за її відсутності
на адресу суду не надходило. Про дату,
час і місце розгляду справи
повідомлялася належним чином.

Заслухавши пояснення представників
сторін, дослідивши матеріали справи,
оцінивши надані докази в їх сукупності,
суд дійшов до висновку про задоволення
позову, в зв'язку з наступним.

Судом встановлено, що 22.01.2014 року
посадовими особами інспекції
державного архітектурно-будівельного
контролю у Вінницькій області на
підставі звернення гр. ОСОБА_2 від 14.01.2014
року та направлення № 51-ПП від 15.01.2014
року проведено позапланову перевірку
дотримання відповідачем вимог чинного
законодавства у сфері містобудівної
діяльності, державних будівельних
норм, стандартів і правил щодо
законності будівництва на суміжній
території по вул. Українська б/н
житлового будинку по вул. Пушкіна б/н у
с. Вінницькі Хутори, Вінницького
району, Вінницької області (а.с. 4).

29.01.2013 року позивачем складно припис №
4/Вн про усунення порушень вимог
законодавства у сфері містобудівної
діяльності, будівельних норм,
державних стандартів і правил з
вимогою привести об'єкт будівництва по
АДРЕСА_1 у відповідність до вимог
будівельного паспорта № 209 від 18.08.2009
року в термін до 15.05.2013 року, а у разі не
виконання даної вимоги в установлений
термін усунути правопорушення шляхом
знесення в термін до 15.06.2013 року (а.с. 6).

Суть зафіксованих в приписі № 4/Вн від
29.01.2013 року порушень зводиться до того,
що відповідачем при будівництві
житлового будинку по АДРЕСА_1 допущено
відхилення від будівельного паспорту
№ 209 від 18.08.2009 року в частині проекту
забудови земельної ділянки, зокрема
здійснено будівництво будинку на
відстані 5.8 метра від стіни сусіднього
будинку ОСОБА_2 замість встановлених 6.0
метрів. Також відповідачем не
дотримано поверховість будинку, а саме
замість одноповерхового житлового
будинку з мансардним поверхом
здійснено будівництво двоповерхового
житлового будинку.

За результатами перевірки від 22.01.2014
року було встановлено, що припис
інспекції № 4 В/н від 29.01.2013 року на час
перевірки не виконано про що 22.01.2014 року
складено акт перевірки дотримання
вимог законодавства у сфері
містобудівної діяльності, будівельних
норм , державних стандартів і правил №
51-ПП (а.с 5).

У зв'язку із невиконанням відповідачем
вимог припису у встановлений строк
позивач на підставі положень ст. 38
Закону України "Про регулювання
містобудівної діяльності" звернувся до
суду з позовом про зобов'язання ОСОБА_3
привести об'єкт будівництва по АДРЕСА_1
до вимог будівельного паспорта № 209 від
18.08.2009 року шляхом перебудови другого
поверху житлового будинку.

Визначаючись стосовно позовних вимог
суд виходив з наступного.

Відповідно до ст. 41 Закону України "Про
регулювання містобудівної діяльності"
державний архітектурно-будівельний
контроль - сукупність заходів,
спрямованих на дотримання вимог
законодавства у сфері містобудівної
діяльності, будівельних норм,
державних стандартів і правил.

Державний архітектурно-будівельний
контроль здійснюється органами
державного архітектурно-будівельного
контролю в порядку встановленому
Кабінетом Міністрів України.

Пунктом 2 Порядку здійснення
державного архітектурно-будівельного
контролю, затвердженого постановою
Кабінету Міністрів від 23.05.2011 року № 553
визначено, що державний
архітектурно-будівельний контроль
здійснюється зокрема за дотриманням
вимог законодавства у сфері
містобудівної діяльності, проектної
документації, будівельних норм,
державних стандартів і правил,
технічних умов, інших нормативних
документів під час виконання
підготовчих і будівельних робіт,
архітектурних, інженерно-технічних і
конструктивних рішень, застосування
будівельної продукції.

Згідно п. 3 ч. 4 ст. 41 Закону України "Про
регулювання містобудівної діяльності"
посадові особи органів державного
архітектурно-будівельного контролю
під час перевірки мають право видавати
обов'язкові для виконання приписи щодо
усунення порушення вимог
законодавства у сфері містобудівної
діяльності, будівельних норм,
державних стандартів і правил.

Згідно ч. 2 ст. 8 Закону України "Про
регулювання містобудівної діяльності"
планування та забудова земельних
ділянок здійснюється їх власниками чи
користувачами в установленому
законодавством порядку.

Відповідно до ч. 1 ст. 27 Закону України
"Про регулювання містобудівної
діяльності" забудова присадибних,
дачних і садових земельних ділянок
може здійснюватися на підставі
будівельного паспорта забудови
земельної ділянки (далі - будівельний
паспорт).

Будівельний паспорт визначає комплекс
містобудівних та архітектурних вимог
до розміщення і будівництва
індивідуального (садибного) житлового
будинку, садового, дачного будинку не
вище двох поверхів (без урахування
мансардного поверху) з площею до 300
квадратних метрів, господарських
будівель і споруд, гаражів, елементів
благоустрою та озеленення земельної
ділянки.

Будівельний паспорт складається з
текстових та графічних матеріалів.

За наявності плану зонування території
розроблення будівельного паспорта
здійснюється на його підставі.

Відповідно до ч. 1 ст. 9 Закону України
"Про архітектурну діяльність"
будівництво (нове будівництво,
реконструкція, реставрація,
капітальний ремонт) об'єкта
архітектури здійснюється відповідно
до затвердженої проектної
документації, державних стандартів,
норм і правил у порядку, визначеному
Законом України "Про регулювання
містобудівної діяльності".

Згідно ст. 5 Закону України "Про основи
містобудування" при здійсненні
містобудівної діяльності повинні бути
забезпечені зокрема: розробка
містобудівної документації, проектів
конкретних об'єктів згідно з вихідними
даними на проектування, з дотриманням
державних стандартів, норм і правил;
розміщення і будівництво об'єктів
відповідно до затверджених у
встановленому порядку містобудівної
документації та проектів цих об'єктів;
урахування законних інтересів та
вимог власників або користувачів
земельних ділянок та будівель, що
оточують місце будівництва.

18.08.2009 року ОСОБА_3 видано будівельний
паспорт №? 209 на будівництво
одноповерхового житлового будинку з
мансардним поверхом (а.с. 38-51). Проте, як
вбачається з матеріалів справи та
встановлено судом відповідачем при
будівництві об'єкта по АДРЕСА_1 не
дотримано поверховість будинку, а саме
замість одноповерхового житлового
будинку з мансардним поверхом
збудовано двоповерховий житловий
будинок (а.с. 7).

Також згідно схеми фасаду 3-1 на об'єкті
будівництва по АДРЕСА_1 передбачено
наявність балкону (а.с. 42). Однак з
фотоматеріалів, які наявні в
матеріалах справи чітко вбачається, що
такий балкон відсутній (а.с. 7).

Крім того, відповідно до положень
будівельного паспорту № 209 від 18.08.2009
року відстань від стіни об'єкта
будівництва по АДРЕСА_1 до найближчої
стіни житлового будинку, що
знаходиться по АДРЕСА_2 повинна
складати 6.0 метра.

Разом з тим, відповідачем при
будівництві житлового будинку по
АДРЕСА_1 допущено відхилення від
будівельного паспорту № 209 від 18.08.2009
року, зокрема здійснено будівництво
будинку на відстані 5.8 метра від стіни
сусіднього будинку ОСОБА_2 замість
встановлених 6.0 метрів, що
підтверджується наявним у справі
висновком судової
будівельно-технічної експертизи та
приписом № 4/Вн від 29.01.2014 року (а.с. 6,
54-59).

Також суд звертає увагу на той факт, що
зміни до будівельного паспорту № 209 від
18.08.2009 року ОСОБА_3 не вносилися, припис
про усунення порушень вимог
законодавства у сфері містобудівної
діяльності, будівельних норм,
державних стандартів і правил № 4/Вн
від 29.01.2013 року не оскаржувався (а.с. 52-53).

Частиною 1 ст. 38 Закону України "Про
регулювання містобудівної діяльності"
визначено, що у разі виявлення факту
самочинного будівництва об'єкта,
перебудова якого з метою усунення
істотного відхилення від проекту або
усунення порушень законних прав та
інтересів інших осіб, істотного
порушення будівельних норм є
неможливою, посадова особа органу
державного архітектурно-будівельного
контролю видає особі, яка здійснила
(здійснює) таке будівництво, припис
про усунення порушень вимог
законодавства у сфері містобудівної
діяльності, будівельних норм,
державних стандартів і правил з
визначенням строку для добровільного
виконання припису.

У разі якщо особа в установлений строк
добровільно не виконала вимоги,
встановлені у приписі, орган
державного архітектурно-будівельного
контролю подає позов до суду про
знесення самочинно збудованого об'єкта
та компенсацію витрат, пов'язаних з
таким знесенням.

В той же час, виходячи з положень ч. 7 ст.
376 Цивільного Кодексу України з
врахуванням того, що знесення
будівництва збудованого з порушенням
будівельних норм і правил є крайнім
заходом, у разі істотного відхилення
від проекту, що суперечить суспільним
інтересам або порушує права інших осіб,
істотного порушення будівельних норм і
правил суд за позовом відповідного
органу державної влади або органу
місцевого самоврядування може
постановити рішення, яким зобов'язати
особу, яка здійснила (здійснює)
будівництво, провести відповідну
перебудову.

Відповідно до положень, закріплених ст.
11 КАС України, розгляд і вирішення
справ в адміністративних судах
здійснюються на засадах змагальності
сторін та свободи в наданні ними суду
своїх доказів і у доведенні перед судом
їх переконливості.

При цьому, суд у відповідності до ст. 86
цього Кодексу оцінює докази, які є у
справі, за своїм внутрішнім
переконанням, що ґрунтується на їх
безпосередньому, всебічному, повному
та об'єктивному дослідженні.

Таким чином, враховуючи вищевикладене,
а також те, що будівництво житлового
будинку по АДРЕСА_1 відповідачем
здійснено з порушенням затвердженої
проектної документації (будівельного
паспорта) та без дотримання державних
стандартів, норм і правил встановлених
чинним законодавством України суд
дійшов висновку, що позовні вимоги є
обґрунтованими та підлягають
задоволенню.

Керуючись ст.ст. 70, 71, 79, 86, 94, 128, 158, 162, 163,
167, 255, 257 КАС України, суд-

ПОСТАНОВИВ:

Адміністративний позов задовольнити.

Зобов'язати ОСОБА_3 привести об'єкт
будівництва по АДРЕСА_1 до вимог
будівельного паспорта № 209 від 18.08.2009
року шляхом перебудови другого поверху
житлового будинку.

Постанова суду першої інстанції
набирає законної сили в порядку,
визначеному ст. 254 КАС України.

Відповідно до ст. 186 КАС України,
апеляційна скарга на постанову суду
першої інстанції подається протягом
десяти днів з дня її проголошення. У
разі застосування судом частини
третьої статті 160 цього Кодексу, а також
прийняття постанови у письмовому
провадженні апеляційна скарга
подається протягом десяти днів з дня
отримання копії постанови. Якщо
суб'єкта владних повноважень у
випадках та порядку, передбачених
частиною четвертою статті 167 цього
Кодексу, було повідомлено про
можливість отримання копії постанови
суду безпосередньо в суді, то
десятиденний строк на апеляційне
оскарження постанови суду
обчислюється з наступного дня після
закінчення п'ятиденного строку з
моменту отримання суб'єктом владних
повноважень повідомлення про
можливість отримання копії постанови
суду.

Суддя Альчук Максим Петрович