Справа № 2а-1670/6096/12
Суддя: М.В. Довгопол
Дата ухвалення: 2014-04-22 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ПОЛТАВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ
СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

22 квітня 2014 року м. ПолтаваСправа №
2а-1670/6096/12

Полтавський окружний адміністративний
суд у складі:

головуючого судді - Довгопол М.В.,

за участю:

секретаря судового засідання -
Колодяжного Д.В.,

представника позивача - Ліщини Н.А.,

представника відповідача - Біленко
Н.О.,

розглянувши у відкритому судовому
засіданні справу за адміністративним
позовом Товариства з обмеженою
відповідальністю "Ворскла сталь" до
Кременчуцької об'єднаної державної
податкової інспекції Головного
управління Міндоходів у Полтавській
області про визнання протиправними
(недійсними) та скасування податкових
повідомлень-рішень, -

В С Т А Н О В И В:

20 вересня 2012 року Товариство з
обмеженою відповідальністю "Ворскла
сталь" звернулося до Полтавського
окружного адміністративного суду з
адміністративним позовом до
Кременчуцької об'єднаної державної
податкової інспекції про визнання
протиправними (недійсними) та
скасування податкових повідомлень -
рішень від 07 вересня 2012 року №/142,
№/143.

В обґрунтування своїх вимог позивач
посилався на безпідставність
висновків податкового органу про
порушення ТОВ "Ворскла сталь" вимог п.п.
7.7.11. п. 7.7. статті 7 Закону України «Про
податок на додану вартість», в
результаті чого завищено суму
бюджетного відшкодування за травень 2007
року у розмірі 15 005 368 грн та занижено
суму бюджетного відшкодування за
березень 2009 року у розмірі 15 005 368 грн,
оскільки позивач здійснює спорудження
основних фондів, а тому має право на
бюджетне відшкодування незалежно від
обсягів оподатковуваних операцій за 12
календарних місяців. Також позивач
зазначав, що перевірка, за результатами
якої винесено оскаржувані податкові
повідомлення-рішення, проведена без
наявності законних підстав та з
порушенням порядку її проведення.

Постановою Полтавського окружного
адміністративного суду від 26 листопада
2012 року, залишеною без змін ухвалою
Харківського апеляційного
адміністративного суду від 27 лютого 2013
року, у задоволенні позовних вимог
відмовлено.

Ухвалою Вищого адміністративного суду
від 04 березня 2014 року рішення суду
першої та апеляційної інстанції
скасовано, справу направлено до суду
першої інстанції на новий розгляд.
Вказаною ухвалою суду касаційної
інстанції також замінено відповідача
правонаступником - Кременчуцькою
об'єднаною державною податковою
інспекцією Головного управління
Міндоходів у Полтавській області.

Судом касаційної інстанції зазначено
про неповне з'ясування судами
попередніх інстанцій усіх обставин
справи з огляду на те, що судами не
враховано, що обставини із придбання
позивачем у ВАТ «Полтавський
гірничо-збагачувальний комбінат»
згідно договору купівлі-продажу від
23.04.2007 № 852/4625 комплекту технічної
документації вже були предметом
розгляду у справі № 3/121-08 (22а-3750/09) за
позовом ТОВ «Ворскла сталь» до
Кременчуцької ОДПІ за участю
прокуратури Полтавської області про
визнання нечинними податкових
повідомлень-рішень, у якій наявні
рішення, що набрали законної сили. Крім
того, податкові повідомлення-рішення
прийнято податковим органом поза
межами визначеного у п. 102.1. ст.. 102
Податкового кодексу України строку.
Також судом касаційної інстанції
звернуто увагу на те, що податковий
орган, застосувавши норму пп. 78.1.8. п. 78.1.
статті 78 Податкового кодексу України,
яка не дає підстави повторно проводити
документальну позапланову перевірку
за той же самий період, діяв всупереч
положенням ПК України. Крім
вищенаведеного, Вищий
адміністративний суд України зазначив
про необхідність повного та
об'єктивного дослідження дати
виникнення у позивача права на
бюджетне відшкодування.

Згідно частини 5 статті 227 Кодексу
адміністративного судочинства України
висновки і мотиви, з яких скасовані
рішення, є обов'язковими для суду
першої чи апеляційної інстанції при
розгляді справи.

Ухвалою Полтавського окружного
адміністративного суду від 20 березня
2014 року справу прийнято до провадження
суду.

У судовому засіданні представник
позивача підтримала позовні вимоги,
просила задовольнити їх в повному
обсязі.

Представник відповідача у судовому
засіданні проти позову заперечувала,
просила у задоволенні позовних вимог
відмовити, посилаючись на обставини,
встановлені в акті від 17.08.2012 №
3122/15-507/33285226 документальної
позапланової виїзної перевірки ТОВ
"Ворскла сталь" з питань достовірності
нарахування сум бюджетного
відшкодування податку на додану
вартість на рахунок платника у банку за
травень 2007 року. Стосовно доводів
позивача про повторність перевірки та
податкових повідомлень-рішень
вказувала, що актом перевірки від 31.07.2007
№ 461/23-309/33285226 було встановлено
завищення від'ємного значення з
податку на додану вартість за травень
2007 року в сумі 15 005 368 грн, тоді як актом
від 17.08.2012 № 3122/15-507/33285226 констатовано
порушення пп. 7.7.11. пункту 7.7. статті 7
Закону України «Про податок на додану
вартість», в результаті чого завищено
суму бюджетного відшкодування за
травень 2007 року у розмірі 15 005 368 грн та
занижено суму бюджетного
відшкодування за березень 2009 року у
вказаному розмірі, тобто перевірки
мали різний предмет, а податкові
повідомлення-рішення винесено з різних
підстав.

Заслухавши пояснення представників
сторін, всебічно і повно з'ясувавши усі
фактичні обставини, на яких
ґрунтуються позовні вимоги та
заперечення, об'єктивно оцінивши
докази, які мають юридичне значення для
розгляду справи і вирішення спору по
суті, суд приходить до наступних
висновків.

Судом встановлено, що Товариство з
обмеженою відповідальністю "Ворскла
сталь" зареєстроване як юридична особа,
; перебуває на обліку в
якості платника податків у
Кременчуцькій ОДПІ (Комсомольське
відділення) з 24 грудня 2004 року та є
платником податку на додану вартість
/т. 1, а.с. 8, 13/.

Відповідно до довідки з Єдиного
державного реєстру підприємств та
організацій України основними видами
діяльності позивача за КВЕД є: чорна
металургія (27.10.0), діяльність у сфері
геології та геологорозвідування (74.20.2),
загальне будівництво будівель (нові
роботи, роботи з заміни, реконструкції
та відновлення) (45.21.1), інші види оптової
торгівлі (51.70.0), посередництво в
торгівлі різними товарами (51.19.0) / т. 1,
а.с. 9/.

У період з 14 серпня 2012 року по 16 серпня
2012 року головним державним податковим
ревізором-інспектором Кременчуцької
ОДПІ проведено документальну
позапланову виїзну перевірку ТОВ
"Ворскла сталь" з питань достовірності
нарахування сум бюджетного
відшкодування податку на додану
вартість на рахунок платника у банку за
травень 2007 року.

Вказану перевірку призначено наказом
Кременчуцької ОДПІ від 04.08.2012 № 1870 на
підставі пп. 78.1.8. п. 78.1. статті 78
Податкового кодексу України, на
виконання якого оформлено направлення
від 14.08.2012 № 3532/003532 /т.1, а.с. 10-11/.

За результатами перевірки складено акт
від 17 серпня 2012 року №3122/15/507/33285226, в
якому вказано на порушення позивачем
вимог підпункту 7.7.11 пункту 7.7 статті 7
Закону України "Про податок на додану
вартість", внаслідок чого платником
податків завищено суму бюджетного
відшкодування за травень 2007 року в
розмірі 15 005 368 грн. та занижено суму
бюджетного відшкодування за березень
2009 року на 15 005 368 грн. / т. 1, а.с. 12-17; далі
по тексту - Акт перевірки/.

На підставі зазначеного акта перевірки
Кременчуцькою ОДПІ винесено податкові
повідомлення-рішення:

- №/142 від 07 вересня 2012 року, яким
ТОВ "Ворскла сталь" відмовлено у
наданні бюджетного відшкодування з
податку на додану вартість за травень
2007 року в розмірі 15 005 368 грн. /т.1, а.с. 18/;

- №/143 від 07 вересня 2012 року,
відповідно до якого товариству
збільшено суму бюджетного
відшкодування з податку на додану
вартість за березень 2009 року на 15 005 368
грн. /т. 1 а.с.19/.

Не погоджуючись з вказаними
податковими повідомленнями - рішеннями
та доводами відповідача, що стали
підставою для їх прийняття, позивач
звернувся до суду з позовом про
визнання зазначених податкових
повідомлень - рішень протиправними
(недійсними) та їх скасування.

Надаючи правову оцінку спірним
податковим повідомленням-рішенням, суд
виходить з критеріїв правомірності
таких рішень, що встановлені частиною
третьою статті 2 Кодексу
адміністративного судочинства
України, згідно з якою у справах щодо
оскарження рішень, дій чи
бездіяльності суб'єктів владних
повноважень адміністративні суди
перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони:
на підставі, у межах повноважень та у
спосіб, що передбачені Конституцією та
законами України; з використанням
повноваження з метою, з якою це
повноваження надано; обґрунтовано,
тобто з урахуванням усіх обставин, що
мають значення для прийняття рішення
(вчинення дії); безсторонньо
(неупереджено); добросовісно;
розсудливо; з дотриманням принципу
рівності перед законом, запобігаючи
всім формам дискримінації;
пропорційно, зокрема з дотриманням
необхідного балансу між будь-якими
несприятливими наслідками для прав,
свобод та інтересів особи і цілями, на
досягнення яких спрямоване це рішення
(дія); з урахуванням права особи на
участь у процесі прийняття рішення;
своєчасно, тобто протягом розумного
строку.

Станом на момент виникнення та
реалізації спірних правовідносин
порядок визначення суми податку, що
підлягає сплаті (перерахуванню) до
Державного бюджету України або
відшкодуванню з Державного бюджету
України (бюджетному відшкодуванню)
було визначено пунктом 7.7 статті 7
Закону України "Про податок на додану
вартість" від 03 квітня 1997 року
№168/97-ВР.

Так, згідно з підпунктом 7.7.1 вказаного
пункту сума податку, що підлягає сплаті
(перерахуванню) до бюджету або
бюджетному відшкодуванню,
визначається як різниця між сумою
податкового зобов'язання звітного
податкового періоду та сумою
податкового кредиту такого звітного
податкового періоду.

При позитивному значенні суми,
розрахованої згідно з підпунктом 7.7.1
цього пункту, така сума підлягає сплаті
(перерахуванню) до бюджету у строки,
встановлені законом для відповідного
податкового періоду.

При від'ємному значенні суми,
розрахованої згідно з підпунктом 7.7.1
цього пункту, така сума враховується у
зменшення суми податкового боргу з
цього податку, що виник за попередні
податкові періоди (у тому числі
розстроченого або відстроченого
відповідно до закону), а при його
відсутності - зараховується до складу
податкового кредиту наступного
податкового періоду.

Як визначено підпунктом 7.7.2 пункту 7.7
статті 7 Закону України "Про податок на
додану вартість", якщо у наступному
податковому періоді сума, розрахована
згідно з підпунктом 7.7.1 цього пункту,
має від'ємне значення, то:

а) бюджетному відшкодуванню підлягає
частина такого від'ємного значення, яка
дорівнює сумі податку, фактично
сплаченій отримувачем товарів (послуг)
у попередньому податковому періоді
постачальникам таких товарів (послуг);

б) залишок від'ємного значення після
бюджетного відшкодування включається
до складу податкового кредиту
наступного податкового періоду.

За приписами підпунктів 7.7.3, 7.7.4 пункту
7.7 статті 7 Закону України "Про податок
на додану вартість" платник податку
може прийняти самостійне рішення про
зарахування належної йому повної суми
бюджетного відшкодування у зменшення
податкових зобов'язань з цього податку
наступних податкових періодів.
Зазначене рішення відображається
платником податку у податковій
декларації, яку він подає за наслідками
звітного періоду, в якому виникає право
на подання заяви про отримання
бюджетного відшкодування згідно з
нормами цієї статті. При прийнятті
такого рішення зазначена сума не
враховується при розрахунку сум
бюджетного відшкодування наступних
податкових періодів.

Платник податку, який має право на
одержання бюджетного відшкодування та
прийняв рішення про повернення повної
суми бюджетного відшкодування, подає
відповідному податковому органу
податкову декларацію та заяву про
повернення такої повної суми
бюджетного відшкодування, яка
відображається у податковій
декларації.

При цьому, підпунктом 7.7.11 пункту 7.7
статті 7 Закону України "Про податок на
додану вартість" визначено коло осіб,
які не мають права на бюджетне
відшкодування.

Зокрема, відповідно до абзацу "а"
вказаного підпункту до таких осіб
відноситься особа, яка була
зареєстрована як платник податку на
додану вартість менш ніж за
12 календарних місяців до місяця, за
наслідками якого подається заява на
бюджетне відшкодування, та/або мала
обсяги оподатковуваних операцій за
останні 12 календарних місяців менші,
ніж заявлена сума бюджетного
відшкодування (крім нарахування
податкового кредиту внаслідок
придбання або спорудження
(будівництва) основних фондів).

З матеріалів справи вбачається, що 20
червня 2007 року ТОВ "Ворскла сталь" до
Комсомольського відділення
Кременчуцької ОДПІ подано податкову
декларацію з ПДВ за травень 2007 року
разом з додатком 3 "Розрахунок суми
бюджетного відшкодування" та заявою
про повернення суми бюджетного
відшкодування /т. 1, а.с. 40-45/.

Відповідно до рядка 24 податкової
декларації залишок від'ємного значення
попереднього податкового періоду за
вирахуванням суми податку, яка
підлягає сплаті до бюджету за
підсумками поточного звітного періоду
складає 17 229 150 грн.

У зв'язку з викладеним, позивачем
заявлено до бюджетного відшкодування
на рахунок платника у банку суму ПДВ в
розмірі 15 005 368 грн., про що зазначено у
рядку 25 податкової декларації з ПДВ та
рядку 4 розрахунку, а також подано
відповідну заяву (додаток 4 до
податкової декларації) /т. 1, а.с. 41, 43, 45/.

При цьому судом встановлено та
підтверджено матеріалами справи, що
причиною виникнення від'ємного
значення суми ПДВ, яке було заявлено до
бюджетного відшкодування, було
придбання ТОВ "Ворскла сталь" у квітні
2007 року технічної документації
загальною вартістю 90 032 208 грн., в т.ч. ПДВ
15 005 368 грн.

Так, відповідно до договору
купівлі-продажу від 23 квітня 2007 року
№852/4625 позивачем у ВАТ "Полтавський
гірничо-збагачувальний комбінат"
придбано технічну документацію, що
включає в себе: передконтрактний
інжиніринг для установки прямого
відновлення заліза; передконтрактний
інжиніринг для сталеплавильного цеху;
передінжинірингові роботи (проект
виробництва слябів) /т. 1, а.с. 20-21/.

У свою чергу, даний комплект технічної
документації ВАТ "Полтавський ГЗК"
придбало у фірм-нерезидентів "Voest-Alpine
Industrieanlagenbau GmbH & Co" (Австрія) та "Midrex
Technologies, Inc." (США) /т.1, а.с. 158-165/.

За даний комплект технічної
документації позивачем відповідно до
платіжного доручення від 25 квітня 2007
року №1 сплачено кошти загалом в
розмірі 90 032 208 грн., в т.ч. ПДВ 15 005 368 грн.
/т.1, а.с. 28/.

Однак, за наслідками проведеної
документальної позапланової виїзної
перевірки ТОВ "Ворскла сталь",
оформленої актом від 17.08.2012
№3122/15/507/33285226, контролюючий орган
дійшов висновку про завищення
платником податків суми бюджетного
відшкодування за травень 2007 року в
розмірі 15 005 368 грн. та заниження суми
бюджетного відшкодування за березень
2009 року на 15 005 368 грн.

При цьому, вказані доводи відповідач
мотивував тим, що обсяги
оподатковуваних операцій ТОВ "Ворскла
сталь" за останні 12 місяців до травня 2007
року склали 18 010 грн. А відтак, з огляду
на приписи підпункту 7.7.11 пункту 7.7
статті 7 Закону України "Про податок на
додану вартість", право на отримання
відшкодування суми ПДВ в розмірі
15 005 368 грн. з Державного бюджету
України у позивача виникає лише в
березні 2009 року, адже за
період з березня 2008 року по лютий 2009
року обсяг оподатковуваних операцій
ТОВ "Ворскла сталь" склав 22 385 608 грн., що
перевищує заявлену до бюджетного
відшкодування суму ПДВ.

Разом з тим, суд бере до уваги, що
Кременчуцькою ОДПІ у періоді з 12.07.2007 по
31.07.2007 вже була проведена виїзна
позапланова перевірка Товариства з
обмеженою відповідальністю «Ворскла
сталь» з питань достовірності
нарахування суми бюджетного
відшкодування податку на додану
вартість на рахунок платника у банку за
травень 2007 року, за результатами якої
складено акт №461/23-309/33285226 від 31.07.2007р.
/т.1, а.с.52-60/.

За висновками вказаного акту перевірки
позивачем в порушення п.п.7.4.1, пп.7.4.4 п.7.4
ст.7 Закону України «Про податок на
додану вартість» завищено від'ємне
значення податку на додану вартість за
травень 2007 року на суму 15005368грн.

На підставі наведеного акту
відповідачем прийнято податкове
повідомлення - рішення від 13.07.2007р.
№/0/129 /т. 1, а.с. 61/, яким позивачу
зменшено суму бюджетного
відшкодування податку на додану
вартість за травень 2007р. на 15005368 грн. та
яке за результатами адміністративного
оскарження залишено без змін, а
відповідачем прийнято наступні
податкові повідомлення - рішення від
16.10.2007р. №/1/154, від 25.12.2007р.
№/2/185, від 20.03.2008р., №/3/14 на ту
ж саму суму.

Постановою Господарського суду
Полтавської області від 14.11.2008р.,
залишеною без змін ухвалою
Харківського апеляційного
адміністративного суду від 09.07.2009р. по
справі №3/121-08(22а-3750/09), позов задоволено
повністю. Визнано протиправними
податкові повідомлення - рішення
13.07.2007р. №/0/129, від 16.10.2007р.
№/1/154, від 25.12.2007р. №/2/185, від
20.03.2008р., №/3/14 /т.1, а.с.90-94/.

Ухвалою Вищого адміністративного суду
України від 21.11.2011р. (К-37429/09, 33583/09)
вказані рішення судів попередніх
інстанції залишені без змін. /т.1,
а.с.62-63/.

При цьому суди дійшли висновків щодо
правомірності формування позивачем
податкового кредиту та від'ємного
значення податку на додану вартість за
результатами господарської операції
із придбання у ВАТ «Полтавський ГЗК»
комплекту технічної документації за
договором № 862/4625.

Із копії наказу Кременчуцької ОДПІ від
14.08.2012р. №1870, який знаходиться в
матеріалах справи, вбачається, що
позапланову документальну перевірку
ТОВ «Ворскла Сталь» по питанню
правильності, повноти та
обґрунтованості відшкодування ПДВ з
бюджету за травень 2007р. в розмірі
15005368грн було призначено на підставі
п.п.78.1.8 п.78.1 ст.78 ПК України та доручено
її провести інспектору податкової
служби I рангу Васильєву О.Л. в період з
14.08.2012р. по 16.08.2012р. /т.1, а.с.10/.

Відповідно до п.п.78.1.8 п.78.1 ст.78
Податкового кодексу України
документальна позапланова перевірка
здійснюється за наявності хоча б
однієї з таких обставин, а саме,
платником подано декларацію, в якій
заявлено до відшкодування з бюджету
податок на додану вартість, за
наявності підстав для перевірки,
визначених у розділі V цього Кодексу,
та/або з від'ємним значенням з податку
на додану вартість, яке становить
більше 100 тис. гривень.

Документальна позапланова перевірка з
підстав, визначених у цьому підпункті,
проводиться виключно щодо законності
декларування заявленого до
відшкодування з бюджету податку на
додану вартість та/або з від'ємного
значення з податку на додану вартість,
яке становить більше 100 тис. гривень.

Зважаючи на те, що відповідачем було
здійснено виїзну позапланову
перевірку Товариства з обмеженою
відповідальністю «Ворскла сталь» з
питань достовірності нарахування суми
бюджетного відшкодування податку на
додану вартість на рахунок платника у
банку за травень 2007 року, за
результатами якої складено акт
№461/23-309/33285226 від 31.07.2007р., проведення ним
повторно аналогічної документальної
позапланової перевірки за той же самий
період, результати якої оформлено
актом від 17.08.2012 №3122/15/507/33285226, за умови,
що норма п.п.78.1.8 п.78.1 ст.78 ПК України не
дає підстав повторно проводити
документальну позапланову перевірку,
суперечить нормам податкового
законодавства.

Доводи представника відповідача про
те, що перевірки мали різний предмет,
суд вважає необґрунтованими, та такими,
що спростовуються наявними у справі
документами (програма документальної
перевірки від 25.06.2007, акти перевірки
№461/23-309/33285226 від 31.07.2007р. та від 17.08.2012
№3122/15/507/33285226).

Крім того, суд зауважує, що пп.7.7.5. п. 7.7.
статті 7 Закону України «Про податок на
додану вартість» (чинного на час
подання позивачем податкової
декларації за травень 2007 року)
встановлено строки, протягом яких
податковий орган має право перевіряти
достовірність нарахування платником
податку бюджетного відшкодування.

Так, передбачено, що протягом 30 днів,
наступних за днем отримання податкової
декларації, податковий орган проводить
документальну невиїзну перевірку
(камеральну) заявлених у ній даних. За
наявності достатніх підстав вважати,
що розрахунок суми бюджетного
відшкодування було зроблено з
порушенням норм податкового
законодавства, податковий орган має
право протягом такого ж строку
провести позапланову виїзну перевірку
(документальну) платника для
визначення достовірності нарахування
такого бюджетного відшкодування.

Аналогічні положення закріплено і в
пунктах 200.10., 200.11. статті 200 Податкового
кодексу України (чинного на час
проведення перевірки позивача,
оформленої актом від 17.08.2012).

Разом з тим, відповідач, здійснивши
перевірку позивача у серпні 2012 року з
питання правильності, повноти та
обґрунтованості бюджетного
відшкодування податку на додану
вартість за травень 2007 року (заявленого
у декларації з ПДВ, поданої 20.06.2007),
порушив вимоги податкового
законодавства щодо строку проведення
такого виду перевірок.

Отже, суд приходить до висновку, що
перевірку позивача, оформленої актом
від 17.08.2012 №3122/15/507/33285226, здійснено
податковим органом за відсутності
підстав, та з порушенням строків,
встановлених нормами податкового
законодавства України.

З огляду на викладене, прийняті на
підставі акту перевірки від 17.08.2012
податкові повідомлення-рішення від 07
вересня 2012 року №/142, №/143 є
неправомірними.

Крім того, суд бере до уваги, що згідно
положення п.102.1 ст.102 Податкового
кодексу України контролюючий орган,
крім випадків, визначених пунктом 102.2
цієї статті, має право самостійно
визначити суму грошових зобов'язань
платника податків у випадках,
визначених цим Кодексом, не пізніше
закінчення 1095 дня, що настає за
останнім днем граничного строку
подання податкової декларації та/або
граничного строку сплати грошових
зобов'язань, нарахованих контролюючим
органом, а якщо така податкова
декларація була надана пізніше, - за
днем її фактичного подання. Якщо
протягом зазначеного строку
контролюючий орган не визначає суму
грошових зобов'язань, платник податків
вважається вільним від такого
грошового зобов'язання, а спір стосовно
такої декларації та/або податкового
повідомлення не підлягає розгляду в
адміністративному або судовому
порядку.

Як вбачається з матеріалів справи,
проведена документальна позапланова
виїзна перевірка ТОВ "Ворскла сталь" з
питань достовірності нарахування сум
бюджетного відшкодування податку на
додану вартість на рахунок платника у
банку була здійснена за період травень
2007р., акт перевірки №3122/15/507/33285226
податковим органом складений 17.08.2012р., а
спірні податкові повідомлення -
рішення були прийняті 07.09.2012р., тобто
поза межами вказаного у п.102.1 ст.102 ПК
України строку.

Також суд не погоджується із доводами
контролюючого органу, що стали
підставою для прийняття оскаржуваних
податкових повідомлень-рішень, та
вважає за необхідне зазначити
наступне.

За змістом підпункту 7.7.11 пункту 7.7
статті 7 Закону України «Про податок на
додану вартість» не має права на
отримання бюджетного відшкодування
особа, яка мала обсяги оподатковуваних
операцій за останні 12 календарних
місяців менші, ніж заявлена сума
бюджетного відшкодування (крім
нарахування податкового кредиту
внаслідок придбання або спорудження
(будівництва) основних фондів).

В силу підпункту 8.2.1 пункту 8.2 статті 8
Закону України "Про оподаткування
прибутку підприємств" від 28 грудня 1994
року №334/94-ВР під терміном "основні
фонди" слід розуміти матеріальні
цінності, що призначаються платником
податку для використання у
господарській діяльності платника
податку протягом періоду, який
перевищує 365 календарних днів з дати
введення в експлуатацію таких
матеріальних цінностей, та вартість
яких перевищує 1000 гривень і поступово
зменшується у зв'язку з фізичним або
моральним зносом.

До 1 групи основних фондів згідно
підпункту 8.2.2. пункту 8.2. статті 8
вказаного Закону належать будівлі,
споруди, їх структурні компоненти та
передавальні пристрої, в тому числі
жилі будинки та їх частини (квартири і
місця загального користування),
вартість капітального поліпшення
землі.

Наказом Міністерства фінансів
України від 28.04.2001 року № 205 „Про
затвердження Положення (стандарту)
бухгалтерського обліку 18 „Будівельні
контракти" визначено, що будівництво -
це спорудження нового об'єкта,
реконструкція, розширення, добудова,
реставрація і ремонт об'єктів,
виконання монтажних робіт. Тобто
будівництво є процесом у результаті
якого створюються основні фонди
(засоби).

Інструкцією про застосування Плану
рахунків бухгалтерського обліку
активів, капіталу, зобов'язань і
господарських операцій підприємств і
організацій, затвердженою наказом
Міністерства фінансів України від
30.11.1999 року № 291, для обліку витрат на
придбання або створення матеріальних і
нематеріальних необоротних активів
призначений рахунок 15 „Капітальні
інвестиції". На субрахунку 151
"Капітальне будівництво"
відображаються витрати на будівництво,
що здійснюється як господарським, так і
підрядним способом для власних потреб
підприємства

Як встановлено судом, від'ємне значення
ПДВ в оспорюваній сумі виникло у
податковому обліку позивача за
наслідками придбання у квітні 2007 року
технічної документації по створенню
металургійного заводу по переробці
залізорудних окатишів, яка включала:
передконтрактний інжиніринг для
установки прямого відновлення заліза;
передконтрактний інжиніринг для
сталеплавильного цеху;
передінжинірингові роботи (проект
виробництва слябів) та нарахування
відповідного податкового кредиту на
підставі податкової накладної №
801/П006272 від 25.04.2007 /т.1, а.с. 29/.

Поняття терміну "інжиніринг"
передбачено пунктом 1.36 статті 1 Закону
України "Про оподаткування прибутку
підприємств" від 28 грудня 1994 року
№334/94-ВР (в редакції чинній на момент
виникнення та реалізації спірних
правовідносин), відповідно до якого
інжиніринг - надання послуг (виконання
робіт) зі складання технічних завдань,
проведення наукових досліджень,
складання проектних пропозицій,
проведення техніко-економічних
обстежень та інженерно-розвідувальних
робіт з будівництва об'єктів, розробка
технічної документації, проектування
та конструкторське опрацювання
об'єктів техніки і технології,
консультації та авторський нагляд під
час монтажних та
пусконалагоджувальних робіт, а також
консультації економічного,
фінансового або іншого характеру,
пов'язані з такими послугами (роботами).

Згідно зі статтею 4 Закону України «Про
архітектурну діяльність» (в редакції,
чинній на час виникнення спірних
правовідносин) для створення об'єкта
архітектури виконується комплекс
робіт, який включає: підготовку
вихідних даних на проектування;
здійснення в необхідних випадках
передпроектних робіт, а також заходів з
охорони нововиявлених під час
здійснення будівництва або зміни (у
тому числі шляхом знесення) об'єктів
містобудування, що відповідно до
закону мають антропологічне,
археологічне, естетичне, етнографічне,
історичне, мистецьке, наукове чи
художнє значення; пошук архітектурного
рішення, розроблення, погодження і
затвердження проекту; виконання
робочої документації для будівництва,
а в разі виконання її або окремих її
частин іншим виконавцем - здійснення
авторського нагляду за таким
виконанням; будівництво (нове
будівництво, реконструкцію,
реставрацію, капітальний ремонт) та
знесення об'єкта архітектури,
архітектурно-будівельний контроль,
технічний та авторський нагляди під
час здійснення будівництва або зміни (у
тому числі шляхом знесення) об'єкта
містобудування; прийняття
спорудженого об'єкта в експлуатацію.

Додатком Б Державних будівельних норм
«Проектування. Склад, порядок
розроблення, погодження та
затвердження проектної документації
для будівництва» (ДБН А.2.2-3-2004,
затверджених наказом Державного
комітету України з будівництва та
архітектури визначено перелік робіт,
які можуть виконуватись до початку
процесу проектування для визначення
принципових об'ємно-просторових та
містобудівних рішень (передпроектних
робіт): розробка попередніх
концептуальних архітектурних
пропозицій (фор-ескізи); розробка
пропозицій щодо розміщення об'єктів
будівництва на земельних ділянках
(обгрунтування місця розміщення,
необхідної території та умов
будівництва); опрацювання інженерної
характеристики об'єкта і складання
опитувальних листів; складання
завдання на інженерні вишукування;
складання завдання на проектування;
обміри та обстеження будівель, які
підлягають реконструкції,
переоснащенню, розширенню,
переплануванню або надбудові; інші
види робіт, необхідні для початку
процесу проектування. Пунктами 2.1., 2.6.
зазначених ДБН передбачено право на
замовлення відповідних передпроектних
робіт.

Таким чином, передпроектні роботи
можуть бути самостійним етапом
будівництва (спорудження) основного
фонду, а відтак операції із придбання
позивачем технічної документації по
створенню металургійного заводу, яка
може бути віднесена до передпроектних
робіт, пов'язані із будівництвом
(спорудженням) основних фондів.

З матеріалів справи вбачається, що
облік витрат на придбання такої
технічної документації здійснено
позивачем по рахунку 15 «Капітальні
інвестиції» субрахунку 151 "Капітальне
будівництво" .

Доводи представника відповідача, що
право на отримання бюджетного
відшкодування внаслідок спорудження
або придбання основних фондів, виникає
лише тоді, коли такі основні фонди
відображаються на рахунку 10 «Основні
засоби», не відповідає нормам чинного
законодавства.

Із положень Інструкції про
застосування Плану рахунків
бухгалтерського обліку активів,
капіталу, зобов'язань і господарських
операцій підприємств і організацій,
затвердженою наказом Міністерства
фінансів України від 30.11.1999 №291,
вбачається, що зарахування на баланс
основних засобів може бути
відображеним за дебетом рахунку 10
«Основні засоби» та кредитом рахунку 15
«Капітальні інвестиції» у разі
введення основних фондів в
експлуатацію.

Разом з тим, право на бюджетне
відшкодування відповідно до вимог
Закону України «Про податок на додану
вартість» не залежить від обліку
основних фондів на 10 рахунку
бухгалтерського обліку та від моменту
введення в експлуатацію основних
фондів.

Наведене з огляду на положення
підпункту 7.7.11 пункту 7.7 статті 7 Закону
України «Про податок на додану
вартість» свідчить про правомірність
включення позивачем до розрахунку
бюджетного відшкодування сум ПДВ за
вказаними операціями незалежно від
обсягу оподатковуваних операцій
Товариства за останні 12 місяців.

У відповідності до частини другої
статті 71 Кодексу адміністративного
судочинства України в
адміністративних справах про
протиправність рішень, дій чи
бездіяльності суб'єкта владних
повноважень обов'язок щодо доказування
правомірності свого рішення, дії чи
бездіяльності покладається на
відповідача, якщо він заперечує проти
адміністративного позову.

З огляду на викладене, відповідачем не
доведено правомірності податкових
повідомлень-рішень.

Таким чином, суд приходить до висновку,
що податкові повідомлення-рішення
Кременчуцької ОДПІ від 07 вересня 2012
року №/142, №/143 прийнято з
порушенням порядку, встановленого
положеннями податкового
законодавства, необґрунтовано, без
урахування усіх обставин, що мають
значення для прийняття таких рішень, а
тому підлягають визнанню
протиправними та скасуванню.

Отже, позовні вимоги є обґрунтованими
та підлягають задоволенню.

Відповідно до частини 1 статті 94
Кодексу адміністративного судочинства
України якщо судове рішення ухвалене
на користь сторони, яка не є суб'єктом
владних повноважень, суд присуджує всі
здійснені нею документально
підтверджені судові витрати з
Державного бюджету України (або
відповідного місцевого бюджету, якщо
іншою стороною був орган місцевого
самоврядування, його посадова чи
службова особа).

На підставі викладеного, керуючись
статтями 2, 7, 8, 9, 10, 11, 71, 94, 160-163 Кодексу
адміністративного судочинства
України,-

П О С Т А Н О В И В:

Адміністративний позов Товариства з
обмеженою відповідальністю "Ворскла
сталь" до Кременчуцької об'єднаної
державної податкової інспекції
Головного управління Міндоходів у
Полтавській області про визнання
протиправними (недійсними) та
скасування податкових
повідомлень-рішень задовольнити.

Визнати протиправними та скасувати
податкові повідомлення-рішення
Кременчуцької об'єднаної державної
податкової інспекції від 07 вересня 2012
року № /142 та № /143.

Стягнути з Державного бюджету України
на користь Товариства з обмеженою
відповідальністю "Ворскла сталь"
(ідентифікаційний код 33285226) судові
витрати у вигляді судового збору у
розмірі 2146 грн. (дві тисячі сто сорок
шість гривень).

Постанова набирає законної сили після
закінчення строку подання апеляційної
скарги, якщо таку скаргу не було подано.
У разі подання апеляційної скарги
судове рішення, якщо його не скасовано,
набирає законної сили після повернення
апеляційної скарги, відмови у
відкритті апеляційного провадження
або набрання законної сили рішенням за
наслідками апеляційного провадження.

Постанова може бути оскаржена до
Харківського апеляційного
адміністративного суду через
Полтавський окружний адміністративний
суд шляхом подання апеляційної скарги
протягом десяти днів з дня
проголошення постанови з одночасним
надісланням її копії до суду
апеляційної інстанції. У разі
застосування судом частини третьої
статті 160 Кодексу адміністративного
судочинства України, а також прийняття
постанови у письмовому провадженні
апеляційна скарга подається протягом
десяти днів з дня отримання копії
постанови.

Повний текст постанови складено 28
квітня 2014 року.

Суддя
М.В. Довгопол