Справа № 815/1512/14
Суддя: Аракелян М. М.
Дата ухвалення: 2014-04-29 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Справа № 815/1512/14
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

24 квітня 2014 року

м. Одеса 17год05хв.

Зала судових засідань №19

Одеський окружний адміністративний
суд у складі:

Головуючого - судді Аракелян М.М.

За участю секретаря - Терещука С.Ю..

За участю сторін:

Від позивача: Стасенко А.В., Авраменко
О.А. - за довіреністю

Від відповідача: Бриленко К.Б. - за
довіреністю

Від третьої особи: Десятова Н.А. - за
довіреністю

Розглянувши у відкритому
судовому засіданні справу за
адміністративним позовом Приватного
акціонерного товариства "Одеський
коньячний завод" до Інспекції
державного архітектурно-будівельного
контролю в Одеській області, за участю
третьої особи без самостійних вимог на
предмет спору на стороні позивача, -
Регіональне відділення Фонду
державного майна України по Одеській
області про визнання протиправними,
скасування припису та постанов

ВСТАНОВИВ:

До суду надійшла адміністративна
позовна заява Приватного акціонерного
товариства "Одеський коньячний завод",
в якій позивач просить суд визнати
протиправними та скасувати винесені
Інспекцію державного
архітектурно-будівельного контролю в
Одеській області припис від 11.02.2014 року,
постанову №45/20-П від 20.02.2014 року про
накладення на ПрАТ "Одеський коньячний
завод" штрафу у розмірі 43 848, 00 грн.,
постанову №46/21-П від 20.02.2014 року про
накладення на ПрАТ "Одеський коньячний
завод" штрафу у розмірі 54 810, 00 грн.

В обґрунтування позовних вимог позивач
вказує на протиправність
оскаржуваного припису та постанов про
накладення штрафів за правопорушення у
сфері містобудівної діяльності з
огляду на наступне. Відповідачем було
проведено позапланову перевірку
дотримання вимог чинного
законодавства при проведенні
будівельних робіт за адресою: вул.
Мельницька, 13, м.Одеса. За результатами
перевірки було складено акт перевірки
дотримання вимог законодавства у сфері
містобудівної діяльності, державних
будівельних норм, стандартів, правил,
за яким в ході перевірки виявлено
самовільно збудований об'єкт
будівництва у вигляді одноповерхової
нежитлової будівлі на території заводу
та виявлено самовільну реконструкцію з
улаштування дверного отвору у несучій
стіні другого поверху, шляхом з'єднання
будівлі літ.Т та будівлі літ.С. Також
винесено припис про усунення порушень
вимог законодавства у сфері
містобудівної діяльності, будівельних
норм, стандартів, правил, складено
протоколи про правопорушення у сфері
містобудівної діяльності та на
підставі протоколів винесені
постанови про накладення на позивача
штрафів за правопорушення у сфері
містобудівної діяльності. З вказаним
приписом та постановами Інспекції ДАБК
в Одеській області позивач не згоден,
оскільки згідно договору оренди від
30.12.1992р., укладеного між Орендним
підприємством «Одеський коньячний
завод» (ПрАТ «Одеський коньячний
завод» є правонаступником) та Фондом
державного майна України, Фондом
надано в оренду позивачу цілісний
майновий комплекс, розташований за
адресою вул. Мельницька,13, м.Одеса, який
включає в себе будинки та споруди для
експлуатації та обслуговування
основного виробництва. Власником майна
є держава в особі Фонду державного
майна України, а позивач є лише
користувачем згідно договору оренди.
Інспекцією ДАБК України в Одеській
області не було встановлено, хто був
замовником, Підрядником самочинного
будівництва, виявленого в ході
перевірки, висновки відповідача про
самочинність будівництва ґрунтуються
лише на відсутності вказаного об'єкту у
технічному паспорті Одеського
міського бюро технічної
інвентаризації та реєстрації об'єктів
нерухомості станом на 13.03.2013р..
Недоведеність Інспекцією факту
проведення самочинного будівництва
саме ПрАТ «Одеський коньячний завод» є
підставою для скасування оскаржуваних
рішень Інспекції.

Щодо самочинної реконструкції з
улаштуванням дверного отвору,
відповідачем не встановлено, що
вказаний отвір було зроблено саме в
несучій стіні, крім того, згідно
Паспорту технічного стану об'єктів
щодо обстеження і паспортизації
головного виробничого корпусу,
виконаного ще 1998 році НІФ «Омела»,
вказаний дверний отвір на другому
поверсі був в наявності, а отже позивач
до самочинної реконструкції з
улаштуванням дверного отвору не має
ніякого відношення.

Відповідачем за результатами
перевірки винесено припис, який
містить вимоги в термін до 11.03.2014 року
усунути порушення містобудівного
законодавства України та зупинити
експлуатацію самовільно збудованого
об'єкту будівництва, однак Закон
України «Про регулювання
містобудівної діяльності» та Порядок
здійснення державного
архітектурно-будівельного контролю
містить вичерпний перелік вимог, які
Інспекція ДАБК України в Одеській
області має право висувати до
порушника, до вказаного переліку не
відносяться вимоги, які містяться у
оскаржуваному приписі, що також є
підставою для його скасування.

Крім того, постанови про накладення на
позивача штрафів за порушення у сфері
містобудівної діяльності винесені та
підписані начальником Інспекції ДАБК
України в Одеській області - Рябоконь
П.М., що є порушенням Закону України
«Про відповідальність за
правопорушення у сфері містобудівної
діяльності», згідно якого постанови
про накладення штрафів приймаються та
підписуються виключно керівником або
уповноваженими посадовими особами
центрального органу виконавчої влади.

Відповідач по суті доводів позовної
заяви письмові заперечення на позов не
надав, у судових засіданнях
заперечував проти задоволення позову,
вважаючи його необґрунтованим, а
оскаржувані припис та постанови -
правомірними.

Представник третьої особи заперечував
проти задоволення позовних вимог,
подав суду письмові пояснення, в яких
вказав, що самовільно збудований об'єкт
будівництва у вигляді одноповерхової
нежитлової будівлі на території заводу
орієнтованими розмірами 23х13кв.м, яка
експлуатується у виробничих потребах
підприємства, є об'єктом державної
власності - складом гофротари, і
використовується Орендарем ПрАТ
«Одеський коньячний завод» відповідно
до умов основного договору оренди від
30.12.1992р. з усіма змінами. Станом на 2002
рік склад гофротари значиться у
документації, що підтверджується
розрахунком вартості орендованого
майна ОП „Одеський коньячний завод" на
01.11.2002р., чим спростовуються доводи
відповідача щодо самочинно збудованої
будівлі. Щодо самовільної
реконструкції з улаштуванням дверного
отвору у несучій стіні другого поверху,
шляхом з'єднання будівлі літери „ Т" та
будівлі літери „С", представник
третьої особи зазначив, що головний
корпус заводу є об'єктом державної
власності і використовується
Орендарем ПАТ «Одеський коньячний
завод» відповідно до умов основного
договору оренди від 30.12.1992р., та згідно
паспорту технічного стану об'єкту щодо
обстеження і паспортизації головного
виробничого корпусу Одеського
коньячного заводу за адресою: м. Одеса,
вул.Мельницька,13, виконаного
Науково-інжинірінговою фірмою „ОМЕЛА",
двірний отвір станом на 1998 рік у
документації значиться. Відповідач
посилається на технічний паспорт БТІ,
який виготовлений станом на 13.03.2003 року,
проте Регіональне відділення вважає,
що Комунальним підприємством „ОМБТІ
та РОН" у вказаному техпаспорті було
зроблено помилку.

У зв'язку з чим, доводи відповідача не
відповідають дійсності.

В судовому засіданні представники
сторін та третьої особи підтримали
викладені позиції по суті спору.

Дослідивши матеріали справи, оцінивши
надані учасниками судового процесу
докази в їх сукупності,
проаналізувавши положення чинного
законодавства, заслухавши пояснення
представників сторін та третьої особи,
суд дійшов наступного.

Згідно ст.41 Закону України "Про
регулювання містобудівної діяльності"
державний архітектурно-будівельний
контроль - це сукупність заходів,
спрямованих на дотримання вимог
законодавства у сфері містобудівної
діяльності, державних будівельних
норм, стандартів і правил під час
виконання підготовчих і будівельних
робіт. Державний
архітектурно-будівельний контроль
здійснюється інспекціями державного
архітектурно-будівельного контролю в
порядку, встановленому Кабінетом
Міністрів України. Відповідно до
пунктів 1-3 частини 4 ст.41 Закону
посадові особи інспекцій державного
архітектурно-будівельного контролю
під час перевірки мають право: 1)
безперешкодного доступу до місць
будівництва об'єктів; 2) складати
протоколи про вчинення правопорушень,
акти перевірок та накладати штрафи
відповідно до закону; 3) видавати
обов'язкові для виконання приписи щодо:
а) усунення порушення вимог
законодавства у сфері містобудівної
діяльності, державних будівельних
норм, стандартів і правил; б) зупинення
підготовчих та будівельних робіт, які
виконуються без реєстрації декларації
про початок їх виконання або дозволу на
виконання будівельних робіт.

Постановою КМ України № 553 від 23.05.2011
року затверджено Порядок здійснення
державного архітектурно-будівельного
контролю (далі за текстом - Порядок).

Пунктами 1, 3 Порядку передбачено, що
державний архітектурно-будівельний
контроль здійснюється
Держархбудінспекцією та її
територіальними органами (далі -
інспекції). Державний
архітектурно-будівельний контроль
здійснюється посадовими особами
інспекції відповідно до їх посадових
інструкцій та функціональних
повноважень.

Згідно п.9 Порядку, державний
архітектурно-будівельний контроль
здійснюється у присутності суб'єктів
містобудування або їх представників,
які будують або збудували об'єкт
будівництва. У разі виявлення факту
самочинного будівництва об'єкта, щодо
якого неможливо встановити суб'єкта
містобудування, який будує чи збудував
такий об'єкт, перевірка проводиться із
залученням представників органів
місцевого самоврядування та органів
внутрішніх справ. Документи, оформлені
за результатами такої перевірки,
надсилаються до відповідного органу
внутрішніх справ для встановлення
особи суб'єкта містобудування.

Суд встановив, що на підставі ст. 41
Закону України «Про регулювання
містобудівної діяльності» та згідно з
«Порядком здійснення державного
архітектурно-будівельного контролю,
затвердженим постановою Кабінету
Міністрів України від 23.05.2011 року №533,
на підставі наказу від 30.12.2013 року №176
«ОД», направлення від 22.01.2014 року №214
фахівцями Інспекції ДАБК в Одеській
області було проведено позапланову
перевірку дотримання вимог
законодавства при проведенні
будівельних робіт Приватного
акціонерного товариства «Одеський
коньячний завод» за адресою: вул.
Михайлівська, 13, м. Одеса.

За результатами перевірки складений
акт перевірки від 11.02.2014 року, яким
встановлено, що ПрАТ «Одеський
коньячний завод» було виконано
будівельні роботи з реконструкції
ротонди та частини головного
виробничого корпусу Одеського
коньячного заводу для організації
музею за адресою: м. Одеса,
вул.Мельницька,13 на підставі
декларації про початок виконання
будівельних робіт з реконструкції,
зареєстрованої Інспекцією ДАБК
України в Одеській області від 06.06.2012
року №ОД 8, згідно порядку
виконання будівельних робіт
затвердженого постановою Кабінету
Міністрів України від 13.04.2012 року №466
«Деякі питання виконання підготовчих і
будівельних робіт». 13.12.2013р. об'єкт
реконструкції введено в експлуатацію
шляхом реєстрації Декларації.

Також в Акті перевірки зазначено, що в
ході перевірки виявлено самовільно
збудований об'єкт будівництва -
одноповерхова нежитлова будівля на
території заводу, орієнтовними
розмірами 23х13м., яка експлуатується у
виробничих потребах підприємства.

При цьому документи на право
здійснення цих будівельних робіт
відсутні, як і документи, що свідчать
про введення об'єкта в експлуатацію.
Об'єкт відноситься до ІІ категорії
складності та відсутній у технічному
паспорті від 13.03.2013р., зареєстрованому
КП «ОМБТІ та РОН» (Інспекцією допущено
технічну помилку у даті - 13.03.2003р.).

На підставі встановленого в Акті
перевірки зроблено висновок про
порушення ПрАТ «Одеський коньячний
завод» вимог ч.1 ст.34 та ч.8 ст.39 ЗУ «Про
регулювання містобудівної
діяльності».

На підставі даного акту відповідачем
складено два протоколи: 1) протокол від
11.02.2014 року про правопорушення у сфері
містобудівної діяльності, а саме:
самовільно збудований об'єкт
будівництва у вигляді одноповерхової
нежитлової будівлі на території заводу
та самовільну реконструкцію з
улаштування дверного отвору у несучій
стіні другого поверху, шляхом з'єднання
будівлі літ. Т та будівлі літ. С., які
відсутні у технічному паспорті, чим
порушено п.1 ст. 34 Закону України "Про
регулювання містобудівної діяльності",
за що передбачено відповідальність ч.2
п.4 ст.2 Закону України "Про
відповідальність за правопорушення у
сфері містобудівної діяльності",
розгляд справи про правопорушення
призначено на 20.02.2014 року о 15:00 годині; 2)
протокол від 11.02.2014 року про
правопорушення у сфері містобудівної
діяльності, а саме: самовільно
збудований об'єкт будівництва у
вигляді одноповерхової нежитлової
будівлі на території заводу,
орієнтованими розмірами 23Х13 кв.м., яка
експлуатується у виробничих потребах
підприємства, без права на їх виконання
та відповідно до ДСТУ-Н Б В.1.2-16:2013
вищевказаний об'єкт відноситься до ІІ
категорії складності об'єктів
будівництва чим порушено ч.8 ст. 39
Закону України "Про регулювання
містобудівної діяльності", за що
передбачено відповідальність ч.2 п.6 ст.2
Закону України "Про відповідальність
за правопорушення у сфері
містобудівної діяльності", розгляд
справи про правопорушення призначено
на 20.02.2014 року о 15:00 годині.

11.02.2014 року відповідачем оформлено
Припис про усунення порушення вимог
законодавства у сфері містобудівної
діяльності, будівельних норм,
державних стандартів та правил, яким
встановлено строк для усунення
порушень вимог містобудівного
законодавства України до 11.03.2014 року, а
також зобов'язано позивача зупинити
експлуатацію самовільно збудованого
об'єкта будівництва.

20.02.2014 року Інспекцією ДАБК в Одеській
області винесено постанову про
накладення штрафу за правопорушення у
сфері містобудівної діяльності №45/20-П,
якою ПрАТ «Одеський коньячний завод»
визнано винним у вчиненні
правопорушення, передбаченого ч.2 п.4
ст.2 Закону України "Про
відповідальність за правопорушення у
сфері містобудівної діяльності" та
накладено штраф у сумі 43 848, 00 грн. грн.

20.02.2014 року Інспекцією ДАБК в Одеській
області винесено постанову про
накладення штрафу за правопорушення у
сфері містобудівної діяльності №46/21-П,
якою ПрАТ «Одеський коньячний завод»
визнано винним у вчиненні
правопорушення, передбаченого ч.2 п.6
ст.2 Закону України "Про
відповідальність за правопорушення у
сфері містобудівної діяльності", та
накладено штраф у сумі 54 810, 00 грн.

Позивач вважає припис і постанови
незаконними та вимагає їх скасування в
судовому порядку.

Згідно ст.41 Закону України «Про
регулювання містобудівної
діяльності», державний
архітектурно-будівельний контроль -
сукупність заходів, спрямованих на
дотримання вимог законодавства у сфері
містобудівної діяльності, державних
будівельних норм, стандартів і правил
під час виконання підготовчих і
будівельних робіт.

Державний архітектурно-будівельний
контроль здійснюється інспекціями
державного архітектурно - будівельного
контролю в порядку, встановленому
Кабінетом Міністрів України. Орган
державного архітектурно-будівельного
контролю розглядає відповідно до
закону справи про правопорушення у
сфері містобудівної діяльності.
Посадові особи інспекцій державного
архітектурно-будівельного контролю
під час перевірки мають право, зокрема,
безперешкодного доступу до місць
будівництва об'єктів; складати
протоколи про вчинення правопорушень,
акти перевірок та накладати штрафи
відповідно до закону; видавати
обов'язкові для виконання приписи щодо:
усунення порушення вимог
законодавства у сфері містобудівної
діяльності, державних будівельних
норм, стандартів і правил; зупинення
підготовчих та будівельних робіт, які
виконуються без реєстрації декларації
про початок їх виконання або дозволу на
виконання будівельних робіт;
забороняти за вмотивованим письмовим
рішенням керівника органу державного
архітектурно-будівельного контролю чи
його заступника експлуатацію
закінчених будівництвом об'єктів, не
прийнятих в експлуатацію.

Аналогічні положення містяться у п.11
Порядку здійснення державного
архітектурно-будівельного контролю,
затвердженого постановою Кабінету
міністрів України №553 від 23.05.2011р.
(надалі - Порядок №553).

ПрАТ «Одеський коньячний завод» не
оскаржує дії Інспекції ДАБК в Одеській
області (надалі - Інспекція) з
проведення перевірки, вимагаючи
скасувати винесені за її результатами
припис та постанови як безпідставні
та необґрунтовані.

Так, позивач вважає невмотивованим та
упередженим висновок перевіряючих, що
на території заводу виявлений об'єкт
самочинного будівництва у вигляді
одноповерхової нежитлової будівлі
орієнтовними розмірами 23х13м. Позивач
стверджує, що недоведеним є здійснення
цього будівництва саме ним, ПрАТ
«Одеський коньячний завод» є тільки
користувачем майна згідно договору
оренди 1992р. з Фондом держмайна України,
останній є власником цього нерухомого
майна на території заводу по
вул.Мельницькій, 13 у м.Одеса.

В ході розгляду справи в
адміністративному суді позивач
уточнив, що виявлений як самочинно
збудований об'єкт нерухомості є
складом гофрокоробів, 1957 року побудови,
який увійшов до складу орендованого
майна згідно договору оренди від
30.12.1992р. та додаткової угоди від
28.12.2002р., укладених, відповідно,
Організацією орендарів «Одеський
коньячний завод» та ЗАТ «Одеський
коньячний завод» з Фондом держмайна
України в особі начальника РВ ФДМ
України по Одеській області.

На думку позивача, що викладена у
письмових поясненнях суду, ці
обставини підтверджуються:
інвентаризаційним описом основних
фондів станом на 30.10.2002р. (пункт 13),
протоколом №1 засідання центральної
інвентаризаційної комісії ОП «ОКЗ»
станом на 01.11.2002р., розрахунком вартості
орендованого майна на 01.11.2002р., де
значиться «склад гофрокоробів».

Суд вважає бездоказовими такі
твердження з огляду наступного.

Судом встановлено, що 30.12.1992р.
Організацією орендарів Одеський
коньячний завод та Фондом держмайна
України укладений договір оренди майна
Одеського коньячного заводу, у тому
числі основних фондів, з додатками
(Акти приймання-передачі основних
виробничих фондів, баланс з додатком,
інвентаризаційні відомості).

В акті приймання-передачі в оренду
майна Одеського коньячного заводу від
30.12.1992р. у складі майна не визначається
будь-яке індивідуально визначене
майно, у тому числі склад гофрокоробів,
що ототожнюється позивачем із
виявленою в ході перевірки самочинно
збудованою нежитловою будівлею.

Разом із цим, інвентаризаційні
відомості до договору оренди від
30.12.1992р. (додаток до договору), в яких би
виокремлювались будь-які
індивідуально визначені об'єкти у
складі орендованих основних фондів, у
тому числі такий об'єкт, як склад
гофрокоробів, суду не надані ані
позивачем, ані третьою особою.

28.12.2002р. була укладена додаткова угода
до договору оренди від 30.12.1992р., за якою
Фонд держмайна України передав ЗАТ
«Одеський коньячний завод» в строкове
платне користування майно цілісного
майнового комплексу «Одеський
коньячний завод» за адресою: м.Одеса,
вул.Мельницька,13, передача майна в
оренду зафіксована Актом
прийому-передачі від 28.12.2002р.

23.03.2011р. в договір оренди від 30.12.1992р.
внесені зміни із зазначенням в якості
орендаря майна ПрАТ «Одеський
коньячний завод» як правонаступника
ЗАТ «Одеський коньячний завод».

Дійсно, в п.13 Інвентаризаційного опису
державних основних засобів станом на
31.10.2002р. значиться склад гофрокоробів, а
також в Інвентаризаційному описі №33
основних засобів ЗАТ «Одеський
коньячний завод» під інвентарним
номером 21 значиться склад
гофрокоробів, дата початку
експлуатації 01.01.1957р. В п.13 Розрахунку
вартості орендованого майна ОП
«Одеський коньячний завод» на 01.11.2002р.
під номером 13 значиться склад
гофрокоробів, 01.01.1957 рік вводу в
експлуатацію.

На думку суду, пов'язані із цим
посилання позивача, підтримані третьою
особою, свідчать лише про те, що у
складі орендованого у Фонду держмайна
України державного майна - цілісного
майнового комплексу Одеський
коньячний завод станом на 2002 рік
перебував склад гофрокоробів.

Стосовно ідентичності (тотожності)
складу гофрокоробів із одноповерховою
будівлею розмірами 23х13м., виявленою в
ході перевірки як самочинне
будівництво, то суд вважає ці
твердження недоведеними та оцінює
критично, оскільки:

- ідентичність цих об'єктів
об'єктивно у матеріалах справи нічим
не підтверджується, а посилання
позивача на такі обставини з'явились
вже в ході розгляду справи в суді і не
згадувались в позовній заяві;

- на статус виявленого об'єкта
нерухомості як складу гофрокоробів у
складі орендованого державного майна
ПрАТ «Одеський коньячний завод» не
вказувало в ході перевірки Інспекцією
ДАБК в Одеській області, а також не
надало суду жодного доказу, що
намагалось спростувати висновок Акту
перевірки в ході розгляду справи про
правопорушення, призначеного на
20.02.2014р.

ПрАТ «Одеський коньячний завод» не
заперечує та визнає, що в технічному
паспорті КП «Одеське МБТІ та РОН»,
виготовленому станом на 13.03.2003р., не
відображений спірний об'єкт
нерухомості розмірами 23х13м., при цьому,
судом встановлено, що в схематичному
плані ділянки по вул.Мельницькій, 13 у
м.Одесі не позначений склад з такими
геометричними розмірами (а.с.91).

Технічний паспорт виробничого об'єкта
за вказаною адресою (станом на 13.03.2003р.)
не містить також і фіксації наявності
станом на цю дату самочинно збудованих
об'єктів по вул.Мельницькій,13 у м.Одеса.

Відповідно до п.1.2,1.4 Інструкції про
порядок проведення технічної
інвентаризації об'єктів нерухомого
майна, затвердженої Наказом Державного
комітету будівництва, архітектури та
житлової політики України №127 від
24.05.2001р. (в редакції станом на березень
2003р.) інструкція визначає порядок та
методику проведення технічної
інвентаризації збудованих
(реконструйованих) будинків,
допоміжних будівель та споруд з метою:
визначення їх фактичної площі та об'єму
(щодо проектних); обстеження та оцінки
технічного стану наявних об'єктів;
установлення вартості об'єктів.
Технічна інвентаризація передбачає:
первинну технічну інвентаризацію
об'єктів; поточні
інвентаризаційно-оцінювальні роботи
для встановлення змін за певний період
часу після первинної інвентаризації.
Технічну інвентаризацію
новозбудованих (реконструйованих) та
наявних об'єктів виконують за рахунок
замовників комунальні підприємства -
бюро технічної інвентаризації. На
підставі матеріалів технічної
інвентаризації складаються
інвентаризаційні справи (додаток 1) та
технічні паспорти (додатки 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8).
Термін виконання робіт з технічної
інвентаризації - один місяць. В окремих
випадках за наявності відповідних
обґрунтувань термін виконання робіт
визначається наказом керівника БТІ.

Згідно п.3.1 Інструкції технічній
інвентаризації підлягають об'єкти
(згідно з розділом 2) всіх форм
власності, розташовані на земельних
ділянках (за окремими поштовими
адресами), незалежно від того,
побудовані вони за відповідно
оформленими документами чи самовільно:
будинки, включаючи прибудови та
надбудови, громадські та виробничі
будинки, господарські будівлі та
споруди. Під час інвентаризації
повинні бути обстежені основні
конструктивні елементи будинків:
фундаменти, стіни, перегородки,
надпідвальні, міжповерхові та горищні
перекриття, підлога, вікна, двері,
покрівля; внутрішнє і зовнішнє
опорядження; опалення, вентиляція,
водопровідно-каналізаційне
обладнання, газифікаційне і
електрообладнання, ліфти,
сміттєпроводи тощо (додаток 11).
Технічний знос будинків (окремих
елементів) можливо визначити тільки у
процесі обстеження та оцінки
технічного стану конструкцій з
врахуванням якості виконання
будівельних робіт, атмосферного
впливу, експлуатаційних та інших
чинників. Роботи з інвентаризації
повинні здійснюватися за обов'язковою
участю власника (власників) будинків, у
присутності якого (яких) проводиться
обстеження, що фіксується в абрисі чи
ескізі, з обов'язковим підписанням цих
документів власником (власниками).

Згідно п.3.2 Інструкції виявлені в
установленому порядку самовільно
збудовані будинки або прибудови до
будинків, господарські будівлі
(прибудови) підлягають технічній
інвентаризації з уключенням їх у
планові та інші матеріали. У разі
самовільного будівництва на
оригіналах інвентаризаційної справи,
технічного паспорта і копіях планових
та оцінювальних матеріалів, що їх
видають власникам, на вільному від
записів місці, з лицьового боку
проставляють штампи встановленого
зразка: На планах земельних ділянок та
оцінювальних актах: Збудовано
самовільно 1. _____________________ літер "_____" "___"
_______________ 200_ р. ________ підпис

Як убачається з технічного паспорту
ОМБТІ та РОН станом на 13.03.2003р., в ньому
відсутні як позначення під будь-якою
літерою законно побудованого об'єкта
нерухомості розмірами 23х13м., так і
штамп встановленого зразка «збудовано
самовільно» щодо такого обєкта.

Таким чином, за умови пред'явлення в
ході перевірки самим суб'єктом
господарювання (позивачем) технічного
паспорту на виробничий будинок станом
на 13.03.2003р., Інспекція обґрунтовано на
підставі звіряння його даних з
фактичними встановила наявність
самочинного будівництва, оскільки
позивачем не були представлені
дозвільні документи (акт введення
об'єкта в експлуатацію, або дозвіл на
виконання будівельних робіт, або
Декларація про готовність об'єкта до
експлуатації) на здійснення цього
будівництва.

Суд окремо звертає увагу на те, що саме
технічний паспорт об'єкта нерухомості
є належним та допустимим у розумінні
положень ст.70 КАС України доказом для
встановлення обставини, які саме
об'єкти нерухомого майна розташовані
на земельній ділянці цілісного
майнового комплексу Одеський
коньячний завод за адресою:м.Одеса,
вул.Мельницька,13, що випливає із норми
п.3.1 Інструкції про порядок проведення
технічної інвентаризації об'єктів
нерухомого майна, затвердженої Наказом
Державного комітету будівництва,
архітектури та житлової політики
України №127 від 24.05.2001р.

Відсутність даних про об'єкт
нерухомого майна - одноповерхову
нежитлову будівлю розміром 23х13м. - у
технічному паспорті станом на 13.03.2003р.
означає, на думку суду, що ця нежитлова
будівля була збудована пізніше, після
проведення технічної інвентаризації, а
отже не могла увійти до складу
орендованого нерухомого майна за
договором оренди від 30.12.1992р. з
додатковою угодою від 28.12.2002р.,та не є
складом гофрокоробів.

Відповідно до ч.1 ст.376 ЦК України
житловий будинок, будівля, споруда,
інше нерухоме майно вважаються
самочинним будівництвом, якщо вони
збудовані або будуються на земельній
ділянці, що не була відведена для цієї
мети, або без відповідного документа,
який дає право виконувати будівельні
роботи, чи належно затвердженого
проекту, або з істотними порушеннями
будівельних норм і правил.

Відповідно до ч.1 ст.34 Закону України
«Про регулювання містобудівної
діяльності» замовник має право
виконувати будівельні роботи після: 1)
направлення замовником повідомлення
про початок виконання будівельних
робіт центральному органу виконавчої
влади, що реалізує державну політику з
питань державного
архітектурно-будівельного контролю
(далі - органи державного
архітектурно-будівельного контролю), -
щодо об'єктів, будівництво яких
здійснюється на підставі будівельного
паспорта, які не потребують реєстрації
декларації про початок виконання
будівельних робіт або отримання
дозволу на виконання будівельних робіт
згідно з переліком об'єктів
будівництва, затвердженим центральним
органом виконавчої влади, що
забезпечує формування державної
політики у сфері містобудування. Форма
повідомлення про початок виконання
будівельних робіт та порядок його
подання визначаються центральним
органом виконавчої влади, що
забезпечує формування державної
політики у сфері містобудування; 2)
реєстрації органом державного
архітектурно-будівельного контролю
декларації про початок виконання
будівельних робіт - щодо об'єктів
будівництва, що належать до I - III
категорій складності; 3) видачі
замовнику органом державного
архітектурно-будівельного контролю
дозволу на виконання будівельних робіт
- щодо об'єктів будівництва, що належать
до IV і V категорій складності. 2.
Зазначені у частині першій цієї статті
документи, що надають право на
виконання будівельних робіт, є чинними
до завершення будівництва.

Згідно з ч.8 ст.39 цього Закону
експлуатація закінчених будівництвом
об'єктів, не прийнятих (якщо таке
прийняття передбачено законодавством)
в експлуатацію, забороняється.

Частиною 1 статті 38 ЗУ «Про регулювання
містобудівної діяльності»
установлено, що у разі виявлення факту
самочинного будівництва об'єкта,
перебудова якого з метою усунення
істотного відхилення від проекту або
усунення порушень законних прав та
інтересів інших осіб, істотного
порушення будівельних норм є
неможливою, посадова особа органу
державного архітектурно-будівельного
контролю видає особі, яка здійснила
(здійснює) таке будівництво, припис про
усунення порушень вимог законодавства
у сфері містобудівної діяльності,
будівельних норм, державних стандартів
і правил з визначенням строку для
добровільного виконання припису. У
разі якщо особа в установлений строк
добровільно не виконала вимоги,
встановлені у приписі, орган
державного архітектурно-будівельного
контролю подає позов до суду про
знесення самочинно збудованого об'єкта
та компенсацію витрат, пов'язаних з
таким знесенням.

Відповідно до п.п.3 п.11 Порядку №553
посадові особи інспекцій під час
здійснення державного
архітектурно-будівельного контролю
мають право видавати обов'язкові для
виконання приписи щодо: усунення
порушення вимог законодавства у сфері
містобудівної діяльності, будівельних
норм, державних стандартів і правил;
зупинення підготовчих та будівельних
робіт, які виконуються без
повідомлення, реєстрації декларації
про початок їх виконання або дозволу на
виконання будівельних робіт.

Також згідно п.п.10 п.11 Порядку №553
посадові особи інспекції мають право
забороняти за вмотивованим письмовим
рішенням керівника відповідної
інспекції чи його заступника
експлуатацію закінчених будівництвом
об'єктів, не прийнятих в експлуатацію.

Оскаржуваним приписом від 11.02.2014р.
оформлене вмотивоване письмове
рішення начальника Інспекції ДАБК в
Одеській області про зупинення
експлуатації об'єкта, не прийнятого в
експлуатацію (нежитлової
одноповерхової будівлі орієнтовними
розмірами 23х13м.), оскільки спеціальної
форми для прийняття такого рішення
законодавством не встановлено
(постановляюча частина припису з
вимогою зупинити експлуатацію
самовільно збудованого об'єкта
підписана, крім перевіряючих посадових
осіб, начальником Інспекції).

Враховуючи, що позивачем не
обгрунтовано ані походження цього
об'єкту нерухомого майна, ані законний
характер будівництва, а також не
доведено, що цей об'єкт є державним
нерухомим майном у складі орендованого
у Фонду держмайна України цілісного
майнового комплексу «Одеський
коньячний завод», суд дійшов висновку
про правомірність та обґрунтованість
припису від 11.02.2014р. про зупинення
експлуатації самовільно збудованого
об'єкта будівництва.

Стосовно ж вимоги припису - з метою
усунення порушень «в термін до 11.03.2014р.
усунути порушення вимог
містобудівного законодавства», суд
зазначає, що ця вимога не узгоджується
із положеннями п.17 Порядку №553 та п.п.
«а» п.3 ч.4 ст.41 ЗУ «Про регулювання
містобудівної діяльності».

Відповідно до п.17 Порядку №553 у разі
виявлення порушень вимог
законодавства у сфері містобудівної
діяльності, крім акта перевірки,
складається протокол разом з приписом
усунення порушення вимог
законодавства у сфері містобудівної
діяльності, будівельних норм,
державних стандартів і правил або
приписом про зупинення підготовчих та
будівельних робіт, які виконуються без
повідомлення, реєстрації декларації
про початок їх виконання або дозволу на
виконання будівельних робіт (далі -
припис).

Згідно із п.п. «а» п.3 ч.4 ст.41 ЗУ «Про
регулювання містобудівної діяльності»
посадові особи органів державного
архітектурно-будівельного контролю
під час перевірки мають право видавати
обов'язкові для виконання приписи щодо
усунення порушення вимог
законодавства у сфері містобудівної
діяльності, будівельних норм,
державних стандартів і правил.

Оскаржуваний припис в частині п.1 його
постановляючої частини не містить
взагалі конкретизації суті порушень
вимог містобудівного законодавства та
шляхів (способів) їх усунення, є
необґрунтованим та таким, що неможливо
виконати особі, якій він адресований, у
зв'язку із чим визнається судом
протиправним та підлягаючим
скасуванню. Адже невиконання припису
може мати подальший негативний
наслідок для позивача, який водночас
не має можливості його виконувати
внаслідок незрозумілості вимоги
усунути порушення.

Щодо самовільної реконструкції з
улаштуванням дверного отвору у несучій
стіні другого поверху, шляхом з'єднання
будівлі літери „ Т" та будівлі літери
„С", то позивач вказує, що згідно
паспорту технічного стану об'єкту щодо
обстеження і паспортизації головного
виробничого корпусу Одеського
коньячного заводу за адресою: м. Одеса,
вул.Мельницька, 13, виконаного
науково-інжинірінговою фірмою „ОМЕЛА",
двірний отвір станом на 1998 рік у
документації значиться та існує нині.
Це також спростовується технічним
паспортом, оскільки вказаний отвір там
не значиться та документів про
законність реконструкції з
улаштуванням дверного отвору у несучій
стіні другого поверху, шляхом з'єднання
будівлі літери „ Т" та будівлі літери
„С" позивачем суду не надано.

Згідно з п.2 ч.1 ст. 34 Закону України "Про
регулювання містобудівної діяльності",
замовник має право виконувати
будівельні роботи після: реєстрації
органом державного
архітектурно-будівельного контролю
декларації про початок виконання
будівельних робіт - щодо об'єктів
будівництва, що належать до I - III
категорій складності.

Пунктом 4 частини 2 ст.2 Закону України
"Про відповідальність за
правопорушення у сфері містобудівної
діяльності"
передбаченовідповідальність за
виконання будівельних робіт без
реєстрації декларації про початок
виконання таких робіт, а також
наведення недостовірних даних у
зазначеній декларації, на об'єктах ІІ
категорії складності - у розмірі
тридцяти шести мінімальних заробітних
плат.

Згідно пункту 6 частини 2 ст.2 Закону
України "Про відповідальність за
правопорушення у сфері містобудівної
діяльності", експлуатація або
використання об'єктів будівництва, не
прийнятих в експлуатацію, а також
наведення недостовірних даних у
декларації про готовність об'єкта до
експлуатації чи акті готовності
об'єкта до експлуатації: об'єктів II
категорії складності - у розмірі
сорока п'яти мінімальних заробітних
плат.

Відповідно до п.16 Порядку накладення
штрафів за правопорушення у сфері
містобудівної діяльності,
затвердженого постановою КМ України
від 06.04.1995 №244 (із змінами і
доповненнями), справа про
правопорушення у сфері містобудівної
діяльності (далі - справа)
розглядається посадовою особою
інспекції, до повноважень якої
належить розгляд таких справ, протягом
15 днів з дня одержання зазначеною
особою протоколу про правопорушення у
сфері містобудівної діяльності та
інших матеріалів справи (надалі -
Порядок №244).

Відповідно до п.4 Порядку №244 у разі
вчинення одним суб'єктом
містобудування двох або більше
правопорушень у сфері містобудівної
діяльності штраф накладається за кожне
правопорушення окремо. У разі вчинення
одного правопорушення у сфері
містобудівної діяльності декількома
суб'єктами містобудування штраф
накладається на кожного з них.

Згідно із пунктом 19 Порядку №244
доказами у справі про правопорушення у
сфері містобудівної діяльності є
будь-які фактичні дані, на підставі
яких встановлюється наявність чи
відсутність правопорушення, винність
відповідного суб'єкта містобудування в
його вчиненні та інші обставини, що
мають значення для правильного
вирішення справи. Зазначені дані
встановлюються на підставі протоколу
про правопорушення у сфері
містобудівної діяльності, у разі
потреби - на підставі пояснень суб'єкта
містобудування, який притягається до
відповідальності, свідків, а також
інших документів.

Відповідно до п.20 Порядку №244 посадова
особа інспекції, до повноважень якої
належить розгляд справ, під час
підготовки справи до розгляду з'ясовує:
1) чи належить до її компетенції розгляд
цієї справи; 2) чи правильно складено
протокол та інші матеріали справи про
правопорушення у сфері містобудівної
діяльності; 3) чи сповіщено суб'єкта
містобудування, щодо якого складено
протокол про правопорушення у сфері
містобудівної діяльності, про час і
місце розгляду справи; 4) чи витребувані
необхідні додаткові матеріали; 5) чи
підлягають задоволенню клопотання (за
наявності) суб'єкта містобудування,
який притягається до відповідальності,
або інших осіб, що беруть участь у
справі.

Згідно із п.21 Порядку №244 посадова
особа інспекції, до повноважень якої
належить розгляд справ, під час
розгляду справи зобов'язана з'ясувати,
чи було вчинено правопорушення у сфері
містобудівної діяльності, чи винний
відповідний суб'єкт містобудування в
його вчиненні, чи підлягає він
притягненню до відповідальності, а
також інші обставини, що мають значення
для правильного вирішення справи.

При цьому згідно із п.9 Порядку №244 про
вчинення правопорушення у сфері
містобудівної діяльності керівник
структурного підрозділу інспекції,
його заступники, які згідно з
функціональними обов'язками
здійснюють державний
архітектурно-будівельний контроль, або
головний державний інспектор (далі -
уповноважена посадова особа інспекції)
складають протокол про правопорушення
у сфері містобудівної діяльності.

Згідно із пунктами 11,12,13,14 Порядку №244 у
разі вчинення одним суб'єктом
містобудування двох або більше
правопорушень у сфері містобудівної
діяльності протокол складається
стосовно кожного правопорушення
окремо. У разі вчинення одного
правопорушення у сфері містобудівної
діяльності кількома суб'єктами
містобудування протокол складається
стосовно кожного з них окремо. У
протоколі про правопорушення у сфері
містобудівної діяльності
зазначаються: дата і місце його
складення; посада, прізвище, ім'я, по
батькові особи, яка склала протокол;
відомості про суб'єкта містобудування,
який притягається до
відповідальності; місце вчинення і
суть правопорушення;
нормативно-правовий акт, нормативний
документ (акт), вимоги якого порушено;
положення Закону, яке передбачає
відповідальність за відповідне
правопорушення; прізвища, адреси
свідків (у разі наявності); пояснення
суб'єкта містобудування, який
притягається до відповідальності; інші
відомості, що мають значення для
вирішення справи. Протокол про
правопорушення у сфері містобудівної
діяльності підписується особою, яка
його склала, суб'єктом містобудування,
який притягається до відповідальності
за правопорушення у сфері
містобудівної діяльності, а також
свідками (у разі наявності). У разі
відмови суб'єкта містобудування, який
притягається до відповідальності за
правопорушення у сфері містобудівної
діяльності, від підписання протоколу
або ознайомлення з ним уповноважена
посадова особа інспекції, що складає
протокол, робить про це відповідну
відмітку в ньому. Суб'єкт
містобудування, який притягається до
відповідальності за правопорушення у
сфері містобудівної діяльності, має
право подати пояснення і зауваження
щодо змісту протоколу, які є його
невід'ємною частиною, а також викласти
мотиви своєї відмови від його
підписання. Під час складання
протоколу уповноважена посадова особа
інспекції, що складає протокол,
роз'яснює суб'єкту містобудування, який
притягається до відповідальності, його
права та обов'язки, передбачені Законом
та цим Порядком. До протоколу про
правопорушення у сфері містобудівної
діяльності можуть додаватися
оригінали або копії документів,
фотоматеріали, які підтверджують факт
вчинення правопорушення у сфері
містобудівної діяльності, винність
суб'єкта містобудування в його
вчиненні та інші обставини, які мають
значення для вирішення справи.

Як вбачається з матеріалів справи,
відповідачем у зв'язку із
встановленими порушеннями складено
протокол від 11.02.2014 року (порушено п.1 ст.
34 Закону України "Про регулювання
містобудівної діяльності", за що
передбачено відповідальність ч.2 п.4 ст.2
Закону України "Про відповідальність
за правопорушення у сфері
містобудівної діяльності"), та
протокол від 11.02.2014 року про
правопорушення у сфері містобудівної
діяльності за порушення ч.8 ст. 39 Закону
України "Про регулювання містобудівної
діяльності", за що передбачено
відповідальність ч.2 п.6 ст.2 Закону
України "Про відповідальність за
правопорушення у сфері містобудівної
діяльності".

20.02.2014 року Інспекцією ДАБК в Одеській
області винесено постанову про
накладення штрафу за правопорушення у
сфері містобудівної діяльності №45/20-П,
якою ПАТ «Одеський коньячний завод»
визнано винним у вчиненні
правопорушення, передбаченого ч.2 п.4
ст.2 Закону України "Про
відповідальність за правопорушення у
сфері містобудівної діяльності" та
накладено штраф у сумі 43 848, 00 грн. грн.

20.02.2014 року Інспекцією ДАБК в Одеській
області винесено постанову про
накладення штрафу за правопорушення у
сфері містобудівної діяльності №46/21-П,
якою ПАТ «Одеський коньячний завод»
визнано винним у вчиненні
правопорушення, передбаченого ч.2 п.6
ст.2 Закону України "Про
відповідальність за правопорушення у
сфері містобудівної діяльності", та
накладено штраф у сумі 54 810, 00 грн.

Вказані постанови винесенні
відповідно до вимог діючого
законодавства та підстав для їх
скасування суд не вбачає.

Стосовно стверджень позивача про
відсутність повноважень у керівника
територіального органу
Держархбудінспекції накладати штрафи
згідно із ЗУ "Про відповідальність за
правопорушення у сфері містобудівної
діяльності", суд вважає їх
безпідставними, оскільки таке
повноваження закріплено у пунктах 2,22
Порядку №244.

Відповідно до п.22 Порядку №244 за
результатами розгляду справи посадова
особа інспекції, до повноважень якої
належить розгляд справ, приймає одну з
таких постанов: 1) постанову про
накладення штрафу за правопорушення у
сфері містобудівної діяльності (далі -
постанова про накладення штрафу); 2)
постанову про закриття справи щодо
накладення штрафу за правопорушення у
сфері містобудівної діяльності (далі -
постанова про закриття справи).

Відповідно до п.2 Порядку №244 справи про
правопорушення у сфері містобудівної
діяльності розглядаються
Держархбудінспекцією та її
територіальними органами (далі -
інспекції). Накладати штраф від імені
інспекцій мають право керівник
Держархбудінспекції та уповноважені
ним його заступники, керівники
територіальних органів
Держархбудінспекції та їх заступники у
межах своїх повноважень.

Згідно ч.2 ст.3 ЗУ "Про відповідальність
за правопорушення у сфері
містобудівної діяльності" накладати
штраф від імені центрального органу
виконавчої влади, що реалізує державну
політику з питань державного
архітектурно-будівельного контролю,
мають право його керівник та
уповноважені ним посадові особи
центрального органу виконавчої влади,
що реалізує державну політику з питань
державного архітектурно-будівельного
контролю.

Відповідно до п.6 Положення про
Державну архітектурно-будівельну
інспекцію України, затвердженого
Указом Президента України від 08.04.2011р.
№439/2011, Держархбудінспекція України
здійснює свої повноваження
безпосередньо та через свої
територіальні органи в Автономній
Республіці Крим, областях, містах Києві
та Севастополі або міжрегіональні
(повноваження яких поширюються на
декілька регіонів) територіальні
органи.

Згідно п.п.11 п.4 Положення
Держархбудінспекція України
відповідно до покладених на неї
завдань розглядає справи про
правопорушення у сферах містобудівної
діяльності, житлово-комунального
господарства з прийняттям відповідних
рішень.

Отже правова позиція ПрАТ «Одеський
коньячний завод» у питанні
повноважень відповідача з прийняття
постанов про накладення штрафів за
правопорушення у сфері містобудівної
діяльності є помилковою, та обставини,
які б дозволяли зробити висновок про
перевищення Інспекцією ДАБК в Одеській
області своїх повноважень при
прийнятті оскаржуваних постанов, суд
вважає відсутніми.

Оцінюючи правомірність дій та рішень
суб'єктів владних повноважень, суд
керується критеріями, закріпленими у
ст.2 КАС України, які певною мірою
відображають принципи
адміністративної процедури,
встановлюючи при цьому чи прийняті
(вчинені) ним рішення (дії): на підставі,
у межах повноважень та у спосіб, що
передбачені Конституцією та законами
України; з використанням повноваження
з метою, з якою це повноваження надано;
обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх
обставин, що мають значення для
прийняття рішення (вчинення дії);
безсторонньо (неупереджено);
добросовісно; розсудливо; з
дотриманням принципу рівності перед
законом, запобігаючи несправедливій
дискримінації; пропорційно, зокрема з
дотриманням необхідного балансу між
будь-якими несприятливими наслідками
для прав, свобод та інтересів особи і
цілями, на досягнення яких спрямоване
це рішення (дія); з урахуванням права
особи на участь у процесі прийняття
рішення; своєчасно, тобто протягом
розумного строку.

Таким чином, на підставі ст.10 КАС
України, згідно якої усі учасники
адміністративного процесу є рівними та
ст.11 КАС України, згідно якої розгляд і
вирішення справ у адміністративних
судах здійснюється на засадах
змагальності сторін та свободи в
наданні ними доказів, з'ясувавши
обставини у справі, перевіривши доводи
і заперечення сторін та надавши
правову оцінку поданим доказам за
правилами ст.86 КАС України, суд дійшов
висновку про часткову обґрунтованість
позовних вимог ПрАТ «Одеський
коньячний завод», у зв'язку із чим позов
ПрАТ «Одеський коньячний завод»
підлягає частковому задоволенню.

Керуючись ст. 94, 158-163 Кодексу
адміністративного судочинства
України, суд

ПОСТАНОВИВ:

Адміністративний позов Приватного
акціонерного товариства "Одеський
коньячний завод" до Інспекції
державного архітектурно-будівельного
контролю в Одеській області, за участю
третьої особи без самостійних вимог на
предмет спору на стороні позивача, -
Регіональне відділення Фонду
державного майна України по Одеській
області, про визнання протиправними,
скасування припису та постанов
задовольнити частково.

Визнати протиправним та скасувати
припис Інспекції державного
архітектурно-будівельного контролю в
Одеській області від 11.02.2014 року в
частині вимоги усунення в термін до
11.03.2014 року порушення вимог
містобудівного законодавства України.

В іншій частині позовних вимог
відмовити.

Стягнути з Державного бюджету України
на користь Приватного акціонерного
товариства "Одеський коньячний завод"
90(дев'яносто)грн. судового збору.

Апеляційна скарга подається до
адміністративного суду апеляційної
інстанції через суд першої інстанції,
який ухвалив оскаржуване судове
рішення. Копія апеляційної скарги
одночасно надсилається особою, яка її
подає, до суду апеляційної інстанції.
Апеляційна скарга на постанову суду
першої інстанції подається протягом
десяти днів з дня її проголошення. У
разі застосування судом частини
третьої статті 160 цього Кодексу, а також
прийняття постанови у письмовому
провадженні апеляційна скарга
подається протягом десяти днів з дня
отримання копії постанови.

Постанова або ухвала суду першої
інстанції, якщо інше не встановлено цим
Кодексом, набирає законної сили після
закінчення строку подання апеляційної
скарги, встановленого цим Кодексом,
якщо таку скаргу не було подано. У разі
подання апеляційної скарги судове
рішення, якщо його не скасовано,
набирає законної сили після повернення
апеляційної скарги, відмови у
відкритті апеляційного провадження
або набрання законної сили рішенням за
наслідками апеляційного провадження.

Повний текст постанови складено та
підписано 29.04.2014р.

Суддя
М.М. Аракелян

Адміністративний позов Приватного
акціонерного товариства "Одеський
коньячний завод" до Інспекції
державного архітектурно-будівельного
контролю в Одеській області, за участю
третьої особи без самостійних вимог на
предмет спору на стороні позивача, -
Регіональне відділення Фонду
державного майна України по Одеській
області, про визнання протиправними,
скасування припису та постанов
задовольнити частково.

Визнати протиправним та скасувати
припис Інспекції державного
архітектурно-будівельного контролю в
Одеській області від 11.02.2014 року в
частині вимоги усунення в термін до
11.03.2014 року порушення вимог
містобудівного законодавства України.

В іншій частині позовних вимог
відмовити.

Стягнути з Державного бюджету України
на користь Приватного акціонерного
товариства "Одеський коньячний завод"
90(дев'яносто)грн. судового збору.

29 квітня 2014 року