Справа № 826/20019/13-а
Суддя: Епель О.В.
Дата ухвалення: 2014-04-29 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ
АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Головуючий у 1-й інстанції:
Суддя-доповідач: Епель О.В.
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

29 квітня 2014 року
Справа: № 826/20019/13-а

Київський апеляційний
адміністративний суд у складі:

Головуючого судді:
Епель О.В.,

суддів:
Губської О.А.,
Ісаєнко Ю.А.,

за участю секретаря
Бабенка Д.В.,

розглянувши у відкритому
судовому засіданні в приміщенні суду в
місті Києві апеляційну скаргу ОСОБА_2
на постанову Окружного
адміністративного суду міста Києва від
30 січня 2014 року у справі за
адміністративним позовом ОСОБА_2 до
Київської міської ради про визнання
дій протиправними та зобов'язання
вчинити дії,

В С Т А Н О В И В :

ОСОБА_2 ( далі - позивач ) звернувся
до Окружного адміністративного суду
міста Києва з адміністративним позовом
до Київської міської ради ( далі -
відповідач ) про:

1) визнання протиправними дій
відповідача щодо порушення процедури
розгляду клопотання ОСОБА_2 про
виділення та передачу у власність
земельної ділянки для будівництва
індивідуального гаражу у межах норм
безоплатної приватизації орієнтовною
площею 0,01 га в межах міста Києва;

2) зобов'язання відповідача
розглянути подане позивачем
клопотання у відповідності до положень
частини сьомої статті 118 Земельного
кодексу України із прийняттям
вмотивованого та законного рішення.

Окружний адміністративний суд міста
Києва своєю постановою від 30 січня 2014
року у задоволенні адміністративного
позову відмовив.

Не погоджуючись з судовим
рішенням, позивач подав апеляційну
скаргу, в якій просить скасувати
постанову Окружного адміністративного
суду міста Києва від 30 січня 2014 року та
ухвалити нову про задоволення
адміністративного позову, так як, на
думку апелянта, зазначену постанову
суду прийнято з порушенням норм
матеріального права, що призвело до
неправильного вирішення справи.

Згідно до частини 4 статті 196 Кодексу
адміністративного судочинства
України, неприбуття у судове засідання
сторін або інших осіб, які беруть
участь у справі, належним чином
повідомлених про дату, час і місце
апеляційного розгляду, не перешкоджає
судовому розгляду справи.

Відповідно до частини 1 статті 41
Кодексу адміністративного судочинства
України, у разі неявки у судове
засідання всіх осіб, які беруть участь
у справі, чи якщо відповідно до
положень цього Кодексу розгляд справи
здійснюється за відсутності осіб, які
беруть участь у справі (у тому числі при
розгляді справи в порядку письмового
провадження), фіксування судового
засідання за допомогою
звукозаписувального технічного засобу
не здійснюється.

Розглянувши доводи апеляційної
скарги, перевіривши повноту
встановлення судом першої інстанції
фактичних обставин справи та
правильність застосування ним норм
матеріального і процесуального права,
колегія суддів вважає, що апеляційну
скаргу необхідно залишити без
задоволення, а постанову суду - без
змін, виходячи з наступного.

Як вбачається з матеріалів справи та
рішення суду першої інстанції, ОСОБА_2
звернувся до Київської міської ради з
клопотанням, в якому просив
розглянути на сесії Київської міської
ради зазначене клопотання та прийняти
рішення, яким надати позивачу дозвіл на
розробку проекту землеустрою щодо
надання у власність земельної ділянки
орієнтовним розміром не більше 0,01 га в
адміністративних межах міста Києва з
цільовим призначенням для будівництва
індивідуального гаражу. До клопотання
позивачем було додано графічні
матеріали, копію паспорта та
ідентифікаційного коду заявника.

31 жовтня 2013 року листом
Департаменту земельних ресурсів
виконавчого органу Київської міської
ради (Київської міської державної
адміністрації) позивача було
повідомлено про те, що набуття права на
землю у місті Києві регулюється
Земельним кодексом України та рішенням
Київської міської ради «Про
Тимчасовий порядок передачі (надання)
земельних ділянок у користування або у
власність із земель комунальної
власності в м. Києві» від 28 лютого 2013
року № 63/9120, а також вказано перелік
необхідних документів, які мають бути
додані до клопотання.

Спірні правовідносини
регулюються Конституцією України,
Законом України «Про місцеве
самоврядування в Україні» ( далі - Закон
№ 280/97-ВР ), Земельним кодексом України (
далі - ЗК України ), , Законом України
«Про столицю України - місто-герой
Київ» ( далі - Закон № 401 ), рішенням
Київської міської ради «Про Тимчасовий
порядок передачі (надання) земельних
ділянок у користування або у власність
із земель комунальної власності в м.
Києві» від 28 лютого 2013 року № 63/9120 ( далі
- Тимчасовий порядок № 63/9120 ).

Так, у частині 2 статті 19
Конституції України закріплено, що
органи державної влади та органи
місцевого самоврядування, їх посадові
особи зобов'язані діяти лише на
підставі, в межах повноважень та у
спосіб, що передбачені Конституцією та
законами України.

Відповідно до пункту 34 частини 1
статті 26 Закону № 280/97-ВР, виключно на
пленарних завданнях сільської,
селищної, міської ради вирішуються
питання регулювання земельних
відносин.

Аналогічна правова норма
закріплена в частині 1 статті 122 ЗК
України, відповідно до якої сільські,
селищні, міські ради передають
земельні ділянки у власність або у
користування із земель комунальної
власності відповідних територіальних
громад для всіх потреб.

Згідно з пунктом «б» статті 9 ЗК
України, до повноважень Київської
міської ради у галузі земельних
відносин на її території, зокрема,
належить здійснення передачі у
власність земельних ділянок
комунальної власності у власність
громадян та юридичних осіб, відповідно
до цього Кодексу.

Дослідження статей 81, 116 ЗК України
надає підстави вважати, що громадяни та
юридичні особи набувають права
власності та права користування
земельними ділянками із земель
державної або комунальної власності за
рішенням органів виконавчої влади або
органів місцевого самоврядування в
межах їх повноважень.

Відповідно до статті 6 Закону № 401,
місцеве самоврядування ц місті Києві
здійснюється територіальною громадою
міста як безпосередньо, так і через
Київську міську раду, районні в місті
ради ( у разі їх утворення ) та їх
виконавчі органи. Місцеві державні
адміністрації підзвітні і
підконтрольні відповідним радам у
частині повноважень, делегованих
відповідними радами.

Частиною 6 статті 118 ЗК України
передбачено, що громадяни, зацікавлені
в одержанні безоплатно у власність
земельної ділянки із земель державної
або комунальної власності для
будівництва та обслуговування жилого
будинку, господарських будівель і
споруд (присадибної ділянки) повинні
звернутися з клопотанням до
відповідного органу виконавчої влади
або органу місцевого самоврядування,
який передає земельні ділянки
державної чи комунальної власності у
власність відповідно до повноважень,
визначених статтею 122 цього Кодексу. У
клопотанні зазначаються цільове
призначення земельної ділянки та її
орієнтовні розміри. До клопотання
додаються викопіювання з кадастрової
карти (плану) або інші графічні
матеріали, на яких зазначено бажане
місце розташування земельної ділянки,
погодження землекористувача (у разі
вилучення земельної ділянки, що
перебуває у користуванні інших осіб).

Зі змісту частини 7 вказаної статті
вбачається, що відповідний орган
виконавчої влади або орган місцевого
самоврядування, який передає земельні
ділянки державної чи комунальної
власності у власність, відповідно до
повноважень, визначених статтею 122
цього Кодексу, розглядає клопотання у
місячний строк і дає дозвіл на
розроблення проекту землеустрою щодо
відведення земельної ділянки або надає
мотивовану відмову у його наданні.
Підставою відмови у наданні такого
дозволу може бути лише невідповідність
місця розташування об'єкта вимогам
законів, прийнятих відповідно до них
нормативно-правових актів, генеральних
планів населених пунктів та іншої
містобудівної документації, схем
землеустрої і техніко-економічних
обґрунтувань використання та охорони
земель адміністративно-територіальних
одиниць, проектів землеустрою щодо
впорядкування територій населених
пунктів, затверджених у встановленому
законом порядку.

Згідно до абзацу 2 частини 7 статті 118 ЗК
України, проект землеустрою щодо
відведення земельної ділянки
розробляється за замовленням громадян
суб'єктами господарювання, що є
виконавцями робіт із землеустрою
згідно із законом, у строки, що
обумовлюються угодою сторін.

У частинах 1, 2 статті 21 розділу 7 Порядку
№63/9120 передбачено, що громадяни,
зацікавлені в одержанні земельної
ділянки у межах м. Києва для
будівництва та обслуговування
житлового будинку, господарських
будівель і споруд (присадибна ділянка),
індивідуального гаражного та дачного
будівництва чи ведення садівництва,
подають безпосередньо до Київської
міської ради клопотання про передачу
земельної ділянки у власність, а у разі
наміру одержати земельну ділянку для
зазначених цілей в оренду - клопотання
в довільній формі про надання дозволу
на розроблення документації із
землеустрою. У клопотанні про передачу
земельної ділянки у власність, а у разі
наміру одержати земельну ділянку в
оренду - у клопотанні про надання
дозволу на розроблення проекту
землеустрою щодо відведення земельної
ділянки, зазначаються цільове
призначення ділянки, орієнтовний
розмір і місце розташування земельної
ділянки. У клопотанні відповідно до
Закону України «Про захист
персональних даних» також
зазначається в довільній формі згода
громадянина на обробку в ПК «Кадастр»
його персональних даних, зазначених у
клопотанні та доданих до нього
документах.

Частиною 3 статті 21 розділу 7 Порядку
№63/9120 регламентовано, що до клопотання
додаються: - викопіювання з кадастрової
карти (плану) або інші графічні
матеріали у масштабі не менше 1:2000, на
яких зазначено бажане місце
розташування та розмір земельної
ділянки; - витяг з містобудівного
кадастру; - витяг з міського земельного
кадастру; - нотаріально посвідчена
письмова згода землекористувача на
вилучення земельної ділянки чи її
частини при формуванні нової земельної
ділянки (у разі необхідності вилучення
земельної ділянки) або припинення
права користування земельною ділянкою
чи її частиною при формуванні нової
земельної ділянки (у разі добровільної
відмови від права користування
земельною ділянкою) із зазначенням
розмірів передбаченої для вилучення
(припинення права користування)
земельної ділянки та умов її вилучення,
а також документи, що посвідчують
правонаступництво землекористувача,
якщо таке було, або у разі ненадання чи
відмови у наданні такої згоди - рішення
суду про вирішення цього питання; -
нотаріально посвідчені копії
документів щодо правового статусу
об'єктів нерухомого майна (житлового
будинку та інших будівель, споруд) та
копія матеріалів технічної
інвентаризації об'єктів нерухомого
майна (житлового будинку та інших
будівель, споруд), якщо такі
розташовані на земельній ділянці; -
копії рішень уповноважених органів про
передачу земельної ділянки в
користування (у разі подачі клопотання
щодо земельної ділянки, яка надавалась
в користування до 15.03.91 - до введення в
дію Земельного кодексу Української
РСР) або довідка Департаменту
містобудування та архітектури про
відсутність в архіві документів щодо
відведення відповідної земельної
ділянки (крім подачі клопотання щодо
передачі сформованої земельної
ділянки без зміни її цільового
призначення); - копії документів, що
посвідчують право на земельну ділянку
(за наявності, а у разі подачі
клопотання щодо передачі сформованої
земельної ділянки без зміни її
цільового призначення - обов'язково); -
копія реєстраційного номера облікової
картки платника податку (крім громадян
України, які через свої релігійні або
інші переконання відмовилися від
прийняття реєстраційного номера
облікової картки платника податку
(ідентифікаційного номера), офіційно
повідомили про це відповідні органи
державної влади та мають відмітку в
паспорті громадянина України); копія
паспорта громадянина; - довіреність або
засвідчена в установленому порядку її
копія, на підставі якої інтереси
заявника (громадянина) представляє
його уповноважена особа (у разі якщо
клопотання подається представником).

Згідно з частиною 5 статті 21 розділу 7
Порядку № 63/9120, у разі невідповідності
клопотання та складу доданих до нього
документів вимогам цього Порядку,
клопотання по суті не розглядається
Департаментом земельних ресурсів, про
що громадянин інформується
відповідним листом протягом семи
робочих днів з дня надходження
клопотання з секретаріату Київської
міської ради.

Отже, зі змісту наведених правових
положень вбачається, що компетентним
органом влади, який уповноважений
здійснювати передання із комунальної
власності у власність окремих громадян
земельних ділянок у межах міста Києва,
є Київська міська рада, яка реалізує
вказані функції через свій структурний
підрозділ - Департамент земельних
ресурсів виконавчого органу Київської
міської ради ( Київської міської
державної адміністрації ). При цьому,
законодавством регламентовано чіткий
порядок виділення земельних ділянок,
дослідження якого дозволяє
стверджувати про те, що єдиною та
необхідною правовою підставою для
прийняття компетентним органом
місцевого самоврядування рішення про
передання із комунальної власності у
власність окремих громадян земельної
ділянки у межах міста Києва є звернення
зацікавленої особи до Київської
міської ради із відповідним
клопотанням, до якого повинні бути
додані документи, вичерпний перелік
яких закріплений в частині 3 статті 21
розділу 7 Порядку №63/9120.

Разом з тим, суд апеляційної інстанції
встановив, що ОСОБА_2 при зверненні до
відповідача із клопотанням про надання
у власність земельної ділянки
орієнтовним розміром не більше 0,01 га в
адміністративних межах міста Києва, у
порушення вимог частини 3 статті 21
розділу 7 Порядку № 63/9120, не було надано
відповідних документів.

Таким чином, колегія суддів вважає, що
відповідач, в особі свого структурного
підрозділу - Департаменту земельних
ресурсів виконавчого органу Київської
міської ради (Київської міської
державної адміністрації), відмовляючи
в розгляді клопотання ОСОБА_2
про надання у власність земельної
ділянки та пояснюючи позивачу
необхідність подання відповідних
документів, діяв на підставі, в межах
повноважень та у спосіб, що передбачені
Конституцією та законами України.

Доводи апелянта стосовно того, що
при зверненні з клопотанням про
надання безоплатно у власність
земельної ділянки до клопотання
додаються графічні матеріали із
зображенням населеного пункту, в якому
особа бажає отримати земельну ділянку,
а не конкретного місця розташування
такої ділянки, не можуть бути прийняті
до уваги, з огляду на те, що відсутність
передбачених законом графічних
матеріалів, встановлюючих конкретне
місце розташування земельної ділянки,
унеможливлює виконання відповідачем
обов'язку зі здійснення перевірки
об'єкту на відповідність до
генеральних планів населених пунктів,
містобудівної документації та інших
вимог, передбачених частинами 6,7 статті
118 ЗК України.

Враховуючи викладене, колегія суддів
погоджується з висновками суду першої
інстанції щодо відсутності жодних
правових підстав для задоволення
адміністративного позову та приходить
до висновку про те, що судом першої
інстанції було вірно встановлено
фактичні обставини справи та дотримано
вимоги статті 159 КАС України.

Відповідно до статті 200 Кодексу
адміністративного судочинства
України, суд апеляційної інстанції
залишає апеляційну скаргу без
задоволення, а постанову або ухвалу
суду - без змін, якщо визнає, що суд
першої інстанції правильно встановив
обставини справи та ухвалив судове
рішення з додержанням норм
матеріального і процесуального права.

З огляду на це, колегія суддів вважає
необхідним апеляційну скаргу ОСОБА_2 -
залишити без задоволення, а постанову
Окружного адміністративного суду
міста Києва від 30 січня 2014 року - без
змін.

Керуючись ст. ст. 41, 159, 160, 195, 196, 198, 200,
205, 206, 212, 254 КАС України, суд,

УХВАЛИВ:

Апеляційну скаргу ОСОБА_2 -
залишити без задоволення.

Постанову Окружного
адміністративного суду міста Києва від
30 січня 2014 року - залишити без змін.

Ухвала набирає законної сили з
моменту проголошення та може бути
оскаржена протягом двадцяти днів в
касаційному порядку шляхом подачі
касаційної скарги до Вищого
адміністративного суду України.

Головуючий суддя:

Судді:

Головуючий суддя
Епель О.В.

Судді:
Губська О.А.

Ісаєнко Ю.А.