Справа № 813/3263/14
Суддя: Лейко-Журомська Майя Вікторівна
Дата ухвалення: 2014-05-06 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ЛЬВІВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
№ 813/3263/14
Львівський окружний адміністративний
суд у складі колегії:
головуючого судді Лейко-Журомської
судді Хоми О.П.,
судді Кузана Р.І.,
секретар судового засідання Сільник
за участю представника позивача Цюпи В.
П. , представника відповідача 2
Нискогуза М.Ю., представника третьої
особи Спічака М.Л., розглянувши у
відкритому судовому засіданні
адміністративну справу за позовом
виконавчого комітету Червоноградської
міської ради до Червоноградської
міської організації Ветеранів України,
молодіжної громадської організації
«Сокіл», громадської організації
«Громада та ініціатива», третьої особи
Червоноградського МВ ГУМВС України у
Львівській області про заборону
проведення зборів, мітингів, походів,
демонстрацій чи інших заходів,-
Виконавчий комітет Червоноградської
міської ради звернувся до Львівського
окружного адміністративного суду з
позовом до Червоноградської міської
організації Ветеранів України,
молодіжної громадської організації
«Сокіл», громадської організації
«Громада та ініціатива», третьої особи
Червоноградського МВ ГУМВС України у
Львівській області про заборону
проведення зборів, мітингів, походів,
демонстрацій чи інших заходів 09 травня
2014 року на території міста Червоноград.
В обґрунтування позовних вимог
зазначено, що трьома громадськими
організаціями, які мають різні бачення
історичних подій Другої світової
війни, подано заявки про одночасне
проведення масових заходів в
центральній частині міста
Червонограда та на вул. Шевченка.
Внаслідок цього можливе порушення прав
і свобод учасників акцій та
спричинення загрози життю і здоров'ю
мешканців міста Червонограда. З
посиланням на підпункт 3 пункту «б»
частини 1 статті 38 Закону України «Про
місцеве самоврядування в Україні»
вказано, що заявлена кількість
учасників перевищуватиме 1000 осіб що
унеможливить здійснення виконавчим
комітетом Червоноградської міської
ради належного контролю за
забезпеченням при проведенні
заявлених акцій громадського порядку
та уникнення можливих сутичок.
Зазначено, що Львівською обласною
державною адміністрацією скеровано
звернення народного депутата (першого
заступника Голови Комітету ВР України
з питань боротьби з організованою
злочинністю і корупцією) Г.Г. Москаля
від 16.04.2014 року про те, що спецслужбами
Російської Федерації готуються
масштабні провокаційні акції, зокрема
у Львівській, Івано-Франківській,
Тернопільській областях, тому можливі
провокації 1-9 травня, які будуть
використані для широкомасштабних
акцій агресії по всій Україні з метою
протистояння «неонацистам»,
прихильникам СС «Галичина»,
«бандерівцям» і т.д. Додатково
обґрунтовано, що засобами масової
інформації поширюються чутки, що на
західній території України можливі
провокації. Тому, з метою недопущення
сутичок, порушення прав і свобод
учасників акцій позивач просить позов
Представник позивача в судовому
засіданні позовні вимоги підтримав.
Додатково пояснив, що враховуючи
сутички між Червоноградською міською
організацією Ветеранів України та
місцевими організаціями ВО «Свобода»,
які відбулись у травні 2013 року, можливі
конфлікти між трьома організаціями,
які заявили про своє бажання взяти
участь у акціях 09 травня 2014 року. Також
вказав, що від Червоноградського МВ
ГУМВС України у Львівській області
отримано лист від 05 травня 2014 року про
те, що міліція не в силі підтримати
громадський порядок 09 травня 2014 року.
Представник відповідача 1 -
Червоноградської міської організації
Ветеранів України в судове засідання
явку не забезпечив, повідомлений про
дату час та місце судового засідання
засобами технічного зв'язку. Вказав, що
прибути на розгляд справи за станом
Представник відповідача 2 - молодіжної
громадської організації «Сокіл» в
судовому засіданні позов визнав та
вказав, що організація готова
відмовитись від проведення заходів 09
травня 2014 року у випадку заборони таких
усім організаціям. Зазначив, що
молодіжна громадська організація
«Сокіл» на території міста Червоноград
налічує близько 30 учасників, метою
діяльності якої є розвиток української
патріотичної молоді. Однак 09 травня не
є для учасників організації святом, а
днем пам'яті загиблих.
Представник відповідача 3 - громадської
організації «Громада та ініціатива» в
судове засідання не з'явився,
повідомлений належним чином про дату,
час та місце судового засідання.
Представник третьої особи позов
підтримав. Зазначив, що аналізуючи
зміст заявок на проведення мітингів, в
центральній частині міста Червоноград
одночасно буде зібрано більш ніж 1000
людей, тому неможливо забезпечити
громадський порядок у місті. Вказав, що
інформація про можливу участь у заході
провокаторів перевіряється
уповноваженими органами.
Заслухавши пояснення представників
сторін, дослідивши матеріали справи,
всебічно і повно з'ясувавши всі факти,
об'єктивно оцінивши докази, які мають
юридичне значення для вирішення спору
по суті, суд встановив наступні
обставини та надав їм правову оцінку.
Як встановлено судом з матеріалів
справи 16 квітня 2014 року
Червоноградська міська організація
Ветеранів України звернулася до голови
Червоноградської міської ради з
повідомленням, що 09 травня об 11год., з
нагоди Дня Перемоги біля пам'ятника
загиблим воїнам відбудеться
мітинг-концерт. Додатково повідомлено,
що о 10.30 год. відбудеться збір мешканців
та ветеранів на площі міста біля дому
«Просвіта» з метою проходу колоною до
29 квітня 2014 року головою молодіжної
громадської організації «Сокіл» та
громадською організацією «Громада та
ініціатива» Червоноградському
міському голові подано заяви про
проведення 09 травня 2014 року у місті
Червонограді жалобних заходів за
жертвами Другої світової війни, які
розпочнуться о 10:30 год. на Вічевій площі
біля пам'ятника Т.Шевченку.
Повідомлено, що об 11год. колона рушить
вулицями міста: вул. Шевченка, вул.
Стуса, вул. Шептицького, орієнтовна
кількість учасників 1000 осіб.
Не погоджуючись з одночасним
проведенням відповідачами на
території міста таких заходів та
вважаючи за необхідне встановити
обмеження щодо реалізації права на
мирні зібрання, виконавчий комітет
Червоноградської міської ради
звернувся до суду з адміністративним
При прийнятті рішення суд виходить з
Відповідно до статті 11 Європейської
конвенції з прав людини кожна людина
має право на свободу мирних зборів і
свободу асоціації з іншими, включаючи
право створювати профспілки і вступати
до них для захисту своїх інтересів.
Здійснення цих прав не підлягає жодним
обмеженням, за винятком тих, які
встановлені законом і є необхідними в
демократичному суспільстві в
інтересах національної або
громадської безпеки, з метою
запобігання заворушенням і злочинам,
для захисту здоров'я або моралі чи з
метою захисту прав і свобод інших
Мирні зібрання є одним із засобів
відстоювання людиною і громадянином
своїх прав, свобод та інтересів у
демократичному суспільстві.
Під егідою Бюро з демократичних
інститутів і прав людини ОБСЄ
розроблені "Керівні принципи по
свободі мирних зібрань", де
сформульовані мінімальні норми, яких
слід дотримуватися владі
країн-учасниць в процесі регулювання
права на свободу зібрань, а саме :
презумпція на користь проведення
зборів , обов'язок держави захищати
мирне зібрання, законність ,
співмірність, належна практика
адміністративного регулювання,
недискримінаційність .
Суть принципів полягає в
Оскільки право на свободу мирних
зборів відноситься до основних прав,
його реалізація повинна здійснюватися
без зовнішнього регулювання, наскільки
це можливо. При будь-якій можливості
трактувати норми закону на користь
проведення зборів, йому не повинно
Держава зобов'язана забезпечувати
повний набір механізмів і процедур для
ефективної практичної реалізації
свободи зібрань без надмірного
бюрократичного регулювання.
Будь-які обмеження повинні бути
засновані на положеннях закону, а сам
закон повинен відповідати
міжнародному законодавству в галузі
прав людини і його норми повинні бути
чітко сформульовані і не викликати
різночитань. Кожен повинен мати
можливість однозначно визначити, чи
вступає його поведінка в протиріччя з
нормами закону чи ні.
Будь-які обмеження щодо свободи
зібрань мають бути співмірними.
Переслідуючи законні цілі, влада
повинна віддавати перевагу заходам, що
передбачають найменший рівень
втручання в хід проведення зборів.
Передбачені законом обмеження не
повинні застосовуватися автоматично, а
лише з урахуванням конкретної
обстановки в кожному конкретному
випадку. Примусове припинення зібрань
повинно сприйматися як крайній захід
при неможливості реалізувати законні
цілі іншими способами.
У законодавстві має бути чітко
закріплено, який орган наділений
повноваженнями регулювати свободу
зібрань. Широкій громадськості повинен
бути наданий вільний доступ до повної і
достовірної інформації про діяльність
цього органу, а його процедури
прийняття рішень повинні бути прозорі.
При регулюванні свободи зібрань
органи влади зобов'язані надавати
рівну можливість реалізації цього
права будь-якій особі або групам осіб.
Неприпустимі жодні обмеження за
ознакою раси, статі, національності,
віросповідання, політичних поглядів,
приналежності до тих чи інших
соціальних груп тощо.
Захисту з боку держави підлягають лише
мирні зібрання громадян, тобто такі,
організатори яких переслідують мирні
наміри. При цьому поняття "мирне"
включає і таку поведінку, яка може
дратувати тих, хто не згоден з ідеями
учасників даного зібрання, а також
включає і таку поведінку, яка може
спрямовуватися на перешкоджання дій
Право громадян України на мирні
зібрання гарантується Конституцією
України, згідно з частиною першою
статті 39 якої вони мають право
збиратися мирно, без зброї і проводити
збори, мітинги, походи і демонстрації,
про проведення яких завчасно
сповіщаються органи виконавчої влади
чи органи місцевого самоврядування.
Частиною другою цієї статті
встановлено, що обмеження щодо
реалізації цього права може
встановлюватися судом відповідно до
закону і лише в інтересах національної
безпеки та громадського порядку - з
метою запобігання заворушенням чи
злочинам, для охорони здоров'я
населення або захисту прав і свобод
Статтею 1 Закону України «Про основи
національної безпеки України»
встановлено, що національна безпека -
захищеність життєво важливих
інтересів людини і громадянина,
суспільства і держави, за якої
забезпечуються сталий розвиток
суспільства, своєчасне виявлення,
запобігання і нейтралізація реальних
та потенційних загроз національним
Відповідно до статті 182 КАС України
органи виконавчої влади, органи
місцевого самоврядування негайно
після одержання повідомлення про
проведення зборів, мітингів, походів,
демонстрацій тощо мають право
звернутися до окружного
адміністративного суду за своїм
місцезнаходженням із позовною заявою
про заборону таких заходів чи про інше
обмеження права на мирні зібрання (щодо
місця чи часу їх проведення тощо).
Це положення узгоджується з частиною
другою статті 39 Конституції України за
змістом якої обмеження щодо реалізації
права на мирні зібрання може
встановлюватися судом відповідно до
закону і лише в інтересах національної
безпеки та громадського порядку - з
метою запобігання заворушенням чи
злочинам, для охорони здоров'я
населення або захисту прав і свобод
Отже, єдиною правовою підставою для
задоволення позову органів виконавчої
влади, органів місцевого
самоврядування про обмеження щодо
реалізації права на мирні зібрання є
визнання судом того факту, що
проведення такого заходу може створити
реальну небезпеку заворушень чи
злочинів, загрозу здоров'ю населення
або правам і свободам інших людей. Така
небезпека не повинна бути уявною, а
ґрунтуватися на конкретних фактах чи
даних про наявність реальної загрози
інтересам національної безпеки та
громадського порядку.
Відповідно до статті 1 Закону України
«Про увічнення Перемоги у Великій
Вітчизняній війні 1941-1945 років» День
Перемоги (9 Травня) - державне свято. На
честь Перемоги в столиці України
місті-герої Києві, інших містах та
населених пунктах України проводяться
святкові заходи з використанням
символіки років Великої Вітчизняної
Стаття 2 вказаного Закону визначає, що
основними формами увічнення Перемоги
та подвигу народу-переможця, зокрема, є
відзначення Дня Перемоги і днів
визволення України, Автономної
Республіки Крим, областей, міст та
інших населених пунктів від
німецько-фашистських загарбників;
використання копій Прапора Перемоги
біля Вічного вогню, могил Невідомого
солдата і Невідомого матроса;
суспільне використання копій Прапора
Перемоги під час урочистих заходів,
присвячених Дню Перемоги, які
здійснюються органами державної влади,
органами місцевого самоврядування,
організаціями, громадськими
об'єднаннями, покладання вінків до
могили Невідомого солдата у місті
Києві та інших пам'ятників Великої
Вітчизняної війни 1941-1945 років у День
Перемоги й інші дні, пов'язані з подіями
Великої Вітчизняної війни 1941-1945 років, -
дні визволення та дні оборони
населених пунктів від
німецько-фашистських загарбників.
Судом встановлено, що підставою
звернення до суду з даним позовом стало
різне бачення, на думку позивача,
історичних подій Другої світової війни
громадськими організаціями які подали
заявки на проведення заходів 09 травня
2014 року. Як ствердив представник
позивача, наслідком цього може бути
порушення громадського порядку та
провокація конфліктів. На
обґрунтування таких тверджень вказав
на значну кількість заявлених
учасників заходів та події , які мали
місце 09 травня 2013 року у місті
Червонограді. Крім цього про
можливість провокацій йдеться у
зверненні народного депутата та у ЗМІ.
Даючи оцінку таким доводам, суд вважає
їх необґрунтованими.
Вжиття заходів для охорони
національної безпеки та громадського
порядку при проведенні масових заходів
є обов'язком органів місцевого
самоврядування, правоохоронних
органів. Виконання цього обов'язку не
може слугувати певною підставою для
заборони проведення масових заходів
взагалі як таких, оскільки це -
обмеження прав громадян.
Звернення народного депутата та чутки,
які поширюються засобами масової
інформації не свідчать про наявність
реальної небезпеки заворушень чи
злочинів, про загрозу здоров'ю
населення або правам та свободам інших
людей внаслідок масових заходів, про
які повідомили відповідачі. Окрім того,
як зазначив представник
Червоноградського МВ ГУМВС України у
Львівській області інформація про
можливу участь у заході провокаторів
перевіряється уповноваженими
органами, а отже є непідтвердженою.
Заборона проведення масових заходів
можлива лише після доведення
зацікавленими особами загрози
національній безпеці та громадському
порядку та неможливості запобігання
цій загрозі органами правопорядку,
органами місцевого самоврядування.
Сторонами та третьою особою не надано
доказів щодо існування реальної
загрози національній безпеці та
громадському порядку а також
підтвердження заявленої кількості
учасників заходів, судом таких доказів
під час розгляду справи не здобуто.
Покликання позивача на рішення
Червоноградської міської ради №588 від
24.04.2014 року «Про звернення
Червоноградської міської ради до суду»
свідчить про те, що суб'єкт владних
повноважень фактично усунувся від
виконання свого обов'язку щодо
вирішення питання про проведення
масових заходів, про які повідомили
відповідачі, здійснення контролю за
забезпеченням громадського порядку
Також суд враховує позицію Вищого
адміністративного суду України
різнополярні погляди учасників
масових заходів не входять до переліку
загроз національній безпеці України, а
право громадських об'єднань на мирні
зібрання, вільно поширювати інформацію
про свою діяльність, пропагувати свою
мету (цілі) прямо визначено у статті 21
Закону України «Про громадські
Крім цього суд бере до уваги практику
Європейського суду з прав людини.
У рішенні ЄСПЛ у справі «Бічікі проти
Туреччини» наголошено, що держава
зобов'язана не лише захистити право на
мирні зібрання, але також повинна
утриматись від безпідставного
непрямого обмеження цього права.
В рішенні у справі «Алєксєєв проти
Росії» зазначено, що свобода зібрань,
закріплена статтею 11 Конвенції,
захищає також демонстрацію, яка може
дратувати чи ображати тих, хто виступає
проти ідей чи вимог, на підтримку яких
вона проводиться. При цьому у випадку,
коли існує серйозна загроза
насильницької контрдемонстрації, ЄСПЛ
надає урядам широкі можливості вибору
засобів для мирного проведення таких
заходів. Лише однієї вірогідності
порушення порядку недостатньо для
заборони заходу: аналізуючи ситуацію,
влада повинна оцінити потенційний
масштаб загрози для того, щоб
застосувати ресурси, необхідні для
врегулювання небезпеки. Інакше, вважає
ЄСПЛ, якби кожна вірогідність напруги
між опозиційними групами під час
демонстрацій була підставою
заборонити такі демонстрації,
суспільство було б позбавлене
можливості чути різні думки щодо
Відповідно до статті 71 КАС України
кожна сторона повинна довести ті
обставини, на яких ґрунтуються її
вимоги та заперечення, а суд,
відповідно до статті 86 цього Кодексу,
оцінює докази, які є у справі, за своїм
внутрішнім переконанням, що
ґрунтується на їх безпосередньому,
всебічному, повному та об'єктивному
Аналізуючи вимоги чинного
законодавства та обставини справи, суд
приходить до висновку про те, що
позивачем не надано жодних належних та
допустимих доказів того, що проведення
заходів, про які сповіщали відповідачі,
може створити реальну небезпеку
заворушень чи злочинів, загрозу
здоров'ю населення або правам і
свободам інших людей.
Вимоги позивача ґрунтуються на
припущеннях, без доведення наявності
реальної загрози інтересам
національної безпеки та громадського
Враховуючи викладене вище, позовні
вимоги не підлягають до задоволення.
Відповідно до частини 4 статті 94 КАС
України судові витрати з відповідача
Керуючись ст.ст. 7-14, 69-71, 86, 94, 128, 159-163, 167,
182 Кодексу адміністративного
судочинства України, суд, -
У задоволенні адміністративного
позову відмовити повністю.
Судові витрати з відповідача не
Апеляційна скарга на постанову суду
подається протягом десяти днів з дня її
проголошення до Львівського
апеляційного адміністративного суду
через Львівський окружний
адміністративний суд.
Копія апеляційної скарги одночасно
надсилається особою, яка її подає, до
Львівського апеляційного
адміністративного суду.
Постанова суду, якщо інше не
встановлено Кодексом
адміністративного судочинства
України, набирає законної сили після
закінчення строку подання апеляційної
скарги, встановленого цим Кодексом,
якщо таку скаргу не було подано. У разі
подання апеляційної скарги судове
рішення, якщо його не скасовано,
набирає законної сили після повернення
апеляційної скарги, відмови у
відкритті апеляційного провадження
або набрання законної сили рішенням за
наслідками апеляційного провадження.

Головуючий суддя
М.В. Лейко-Журомська

Суддя
О.П. Хома

Суддя
Р.І. Кузан