Справа № 826/2034/14
Суддя: Смолій І.В.
Дата ухвалення: 2014-04-11 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД міста
Каменєва 8, корпус 1П О С Т А Н О В А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
11 квітня 2014 року № 826/2034/14
Окружний адміністративний суд міста
Києва у складі головуючого судді
Смолія І.В., розглянувши у письмовому
провадженні адміністративну справу:
за позовомГоловного управління
Державної служби України з
надзвичайних ситуацій у м. Києві до
Національного технічного університету
України "Київський політехнічний
інститут"прозастосування заходів
реагування На підставі ч.4 ст. 122 Кодексу
адміністративного судочинства
України, Суд розглядає справу у
письмовому провадженні.
Обставини справи:
Головного управління Державної служби
України з надзвичайних ситуацій у м.
Києві звернулось до Окружного
адміністративного суду м. Києва із
позовом про застосування заходів
реагування стосовно Національного
технічного університету України
"Київський політехнічний інститут".
В обґрунтування позивних вимог
позивачем вказується на не усунення
відповідачем порушень встановлених
позивачем, що в свою чергу може
призвести до завдання значної шкоди
здоров'ю та життю людей.
Представник відповідача в судових
засіданнях позов заперечив в повному
обсязі, в обґрунтування заперечень на
позов зіслався на обставини викладені
в письмових запереченнях на позов.
У судовому засіданні 19.03.14р. суд у
відповідності до вимог ч. 4 ст. 122 КАС
України перейшов до розгляду справи в
порядку письмового провадження.
Розглянувши подані позивачем
документи і матеріали, заслухавши
пояснення представника позивача,
всебічно і повно з'ясувавши всі
фактичні обставини, на яких
ґрунтується позов, оцінивши докази, які
мають значення для розгляду справи і
вирішення спору по суті, Окружний
адміністративний суд м. Києва, -
На підставі посвідчення на проведення
перевірки від 20.01.2014 №57 та наказу
Печерського РУ ГУ ДСНС України у м.
Києві від 19.12.2013 №140 у відповідності до
пункту 89 плану-графіку перевірок
суб'єктів господарювання, будівель,
споруд та приміщень центральних,
територіальних органів влади та
підпорядкованих їм структурних
підрозділів (інших підконтрольних
об'єктів) на 1-й квартал 2014 року було
здійснено планову перевірку
протипожежного стану приміщень
корпусу № 26 Національного технічного
університету України "Київський
політехнічний інститут" по вул. П.
Мирного, 19 м. Київ.
За результатами проведеної планової
перевірки складено акт перевірки
Національного технічного університету
України "Київський політехнічний
інститут" №55 від 28.01.14р. «додержання
вимог законодавства у сферах пожежної
і технічної безпеки, цивільного
захисту, контролю за діяльністю
аварійно-рятувальних служб».
Проведеною перевіркою встановлено
допущення відповідачем наступних
порушень : електросвітильники в
сходових клітинах та в приміщеннях не
обладнані захисними плафонами; не
проведений планово-попереджувальний
ремонт електромережі; не проведено
розрахунки допустимого струмового
навантаження електричних мереж;
допускається експлуатацію тимчасових
дільниць електромережі в приміщеннях;
не надано підтверджуючі документи щодо
проведення заміру опору ізоляції
електричних мереж; не надані акти
проведення схованих робіт на
прокладання електропроводки за
підвісними стелями; двері (вхідна
група) на шляху евакуації не
перенавішені з урахуванням їх
відчинення по ходу евакуації;
дерев'яні конструкції горища корпусу
не оброблені вогнезахистним розчином;
двері підсобних (складських) приміщень
не виконані протипожежними 3 межею
вогнестійкості 30 хвилин, які мають
сертифікат відповідності системи
УкрСЕПРО; комунікаційні отвори в
протипожежних перешкодах не
зашпаровані наглухо негорючим
матеріалом, який забезпечує межу
димогазонепроникнення, що вимагається
будівельними нормами для цих перешкод;
складські (підсобні) приміщення,
розташовані у підвальному поверсі не
забезпечені люками, вікнами розміром
0,75X1,2 м. з приямками; сходові клітини
корпусу не обладнані евакуаційним
освітленням; шляхи евакуації на
поверхах корпусу захаращені
матеріальними цінностями (меблі); двері
евакуаційних виходів з приміщень
поверхів не забезпечені замками, що
легко відчиняються; приміщення не
обладнано системою автоматичної
пожежної сигналізації з виводом
сигналу від приймально-контрольного
приладу системи на пульт пожежного
спостереження та системою оповіщення
типу 2; оформлення дверцят шаф пожежних
кранів не виконано згідно вимог ГОСТ
12.4.026-76 та ГОСТ 12.4.009-83; пожежні крани не
розміщені у вбудованих або навісних
шафках, які мають отвори для
провітрювання і пристрої для
опломбування та візуального огляду їх
без розкривання; не заключний договір
на технічне обслуговування внутрішніх
пожежних кранів з спеціалізованою
організацією, яка отримала ліцензію на
право виконання цих робіт та не
проведено їх перевірку на
працездатність шляхом пуску води з
реєстрацією результатів у журналі
обліку технічного обслуговування;
пожежні крани не перевірені на
працездатність шляхом пуску води з
реєстрацією результатів у журналі
обліку технічного обслуговування.
Перевірки необхідно виконувати не
рідше одного разу на шість місяців;
приміщення не забезпечені нормативною
кількістю первинних засобів
пожежогасіння (вогнегасниками);
існуючі вогнегасники не пройшли
технічне обслуговування у
відповідності до Правил експлуатації
вогнегасників; посадові особи,
відповідальні за протипожежний стан
приміщень не пройшли навчання та
перевірку знань з питань пожежної
безпеки; не наданий наказ про
призначення відповідальної особи за
протипожежний стан приміщень; з
працівниками провести протипожежні
інструктажі під підпис в спеціальному
журналі; в приміщеннях, на видних
місцях в повному обсязі не навішені
інструкції про заходи пожежної безпеки
та таблички з вказанням осіб,
відповідальних за протипожежний стан,
та таблички із зазначенням телефону
для виклику пожежної охорони;
приміщення не забезпечено знаками
безпеки згідно Національного
стандарту України ДСТУ ISO
протипожежний захист.
Правові та організаційні засади,
основні принципи і порядок здійснення
державного нагляду (контролю) у сфері
господарської діяльності,
повноваження органів державного
нагляду (контролю), їх посадових осіб і
права, обов'язки та відповідальність
суб'єктів господарювання під час
здійснення державного нагляду
(контролю) визначаються Законом
України "Про основні засади державного
нагляду (контролю) у сфері
господарської діяльності".
Так, згідно зі ст.1, ч. 5 ст. 4, ч. 1 ст. 5, ч. 1
ст. 6, ч. 7 ст. 7 Закону України "Про
основні засади державного нагляду
(контролю) у сфері господарської
діяльності", державний нагляд
(контроль) - діяльність уповноважених
законом центральних органів
виконавчої влади, їх територіальних
органів, державних колегіальних
органів, органів виконавчої влади
Автономної Республіки Крим, органів
місцевого самоврядування (далі - органи
державного нагляду (контролю) в межах
повноважень, передбачених законом,
щодо виявлення та запобігання
порушенням вимог законодавства
суб'єктами господарювання та
забезпечення інтересів суспільства,
зокрема належної якості продукції,
робіт та послуг, прийнятного рівня
небезпеки для населення, навколишнього
природного середовища.
Заходи державного нагляду (контролю) -
планові та позапланові заходи, які
здійснюються шляхом проведення
перевірок, ревізій, оглядів, обстежень
Повне або часткове зупинення
виробництва (виготовлення) або
реалізації продукції, виконання робіт,
надання послуг допускається за
постановою адміністративного суду,
ухваленою за результатами розгляду
позову органу державного нагляду
(контролю) щодо застосування заходів
реагування. Вжиття інших заходів
реагування, передбачених законом,
допускається за вмотивованим
письмовим рішенням керівника органу
державного нагляду (контролю) чи його
заступника, а у випадках, передбачених
законом, - із наступним підтвердженням
обґрунтованості вжиття таких заходів
адміністративним судом.
Абзацом третім частини першої статті 6
наведеного Закону встановлено, що
підставами для здійснення
позапланових заходів є перевірка
виконання суб'єктом господарювання
приписів, розпоряджень або інших
розпорядчих документів щодо усунення
порушень вимог законодавства, виданих
за результатами проведення планових
заходів органом державного нагляду
Підставами для здійснення
позапланових заходів є: подання
суб'єктом господарювання письмової
заяви до відповідного органу
державного нагляду (контролю) про
здійснення заходу державного нагляду
(контролю) за його бажанням; виявлення
та підтвердження недостовірності
даних, заявлених у документах
обов'язкової звітності, поданих
суб'єктом господарювання; перевірка
виконання суб'єктом господарювання
приписів, розпоряджень або інших
розпорядчих документів щодо усунення
порушень вимог законодавства, виданих
за результатами проведення планових
заходів органом державного нагляду
(контролю); звернення фізичних та
юридичних осіб про порушення суб'єктом
господарювання вимог законодавства.
Позаплановий захід у цьому разі
здійснюється тільки за наявності згоди
центрального органу виконавчої влади
на його проведення; неподання у
встановлений термін суб'єктом
господарювання документів
обов'язкової звітності без поважних
причин, а також письмових пояснень про
причини, які перешкоджали поданню
таких документів; настання аварії,
смерті потерпілого внаслідок
нещасного випадку або професійного
захворювання, що було пов'язано з
діяльністю суб'єкта господарювання.
На підставі акта, складеного за
результатами здійснення заходу, в ході
якого виявлено порушення вимог
законодавства, орган державного
нагляду (контролю) за наявності підстав
для повного або часткового зупинення
виробництва (виготовлення), реалізації
продукції, виконання робіт, надання
послуг звертається у порядку та строки,
встановлені законом, з відповідним
позовом до адміністративного суду. У
разі необхідності вжиття інших заходів
реагування орган державного нагляду
(контролю) протягом п'яти робочих днів з
дня завершення здійснення заходу
державного нагляду (контролю) складає
припис, розпорядження, інший
розпорядчий документ щодо усунення
порушень, виявлених під час здійснення
заходу, а у випадках, передбачених
законом, також звертається у порядку та
строки, встановлені законом, до
адміністративного суду з позовом щодо
підтвердження обґрунтованості вжиття
до суб'єкта господарювання заходів
реагування, передбачених відповідним
розпорядчим документом.
Частиною четвертою статті 5 Закону
України "Про основні засади державного
нагляду (контролю) у сфері
господарської діяльності" передбачено,
що органи державного нагляду (контролю)
здійснюють планові заходи з державного
нагляду (контролю) за умови письмового
повідомлення суб'єкта господарювання
про проведення планового заходу не
пізніш як за десять днів до дня
здійснення цього заходу.
Разом з тим судом встановлено, що
проведені позивачем заходи, як про це
свідчить акт перевірки, вчинено з
відома завідуючого господарським
корпусом № 26 гр. ОСОБА_1, однак, як
свідчать наявні матеріали справи,
такий не являється уповноваженою
особою Національного технічного
університету України "Київський
політехнічний інститут".
Що ж стосовно наявності підстав для
застосування заходів реагування, у
зв'язку із встановленням допущення
позивачем порушень, суд зазначає
Відповідно до статті 1 Кодексу
цивільного захисту України Кодекс
цивільного захисту України регулює
відносини, пов'язані із захистом
населення, територій, навколишнього
природного середовища та майна від
надзвичайних ситуацій, реагуванням на
них, функціонуванням єдиної державної
системи цивільного захисту, та
визначає повноваження органів
державної влади, Ради міністрів
Автономної Республіки Крим, органів
місцевого самоврядування, права та
обов'язки громадян України, іноземців
та осіб без громадянства, підприємств,
установ та організацій незалежно від
Статтею 64 Кодексу цивільного захисту
України передбачено, що центральний
орган виконавчої влади, який здійснює
державний нагляд у сфері техногенної
та пожежної безпеки, уповноважений
організовувати та здійснювати
державний нагляд (контроль) щодо
виконання вимог законів та інших
нормативно-правових актів з питань
техногенної та пожежної безпеки,
цивільного захисту і діяльності
аварійно-рятувальних служб.
Центральний орган виконавчої влади,
який здійснює нагляд (контроль) у сфері
техногенної та пожежної безпеки,
реалізує повноваження безпосередньо і
через свої територіальні органи в
Автономній Республіці Крим, областях,
містах Києві та Севастополі, районах,
районах у містах, містах обласного,
республіканського (Автономної
Республіки Крим) значення.
До складу центрального органу
виконавчої влади, який здійснює нагляд
(контроль) у сфері техногенної та
пожежної безпеки, і його
територіальних органів входять: органи
державного нагляду у сфері пожежного
нагляду; органи державного нагляду у
сфері цивільного захисту і техногенної
безпеки; підрозділи забезпечення та
інші структурні підрозділи.
Згідно з ст. 66 Кодексу цивільного
захисту України центральний орган
виконавчої влади, який здійснює
державний нагляд у сфері техногенної
та пожежної безпеки, здійснює
державний нагляд (контроль) шляхом
проведення планових та позапланових
перевірок відповідно до закону.
Відповідно до ч. 2 ст. 68 Кодексу
цивільного захисту України у разі
встановлення порушення вимог
законодавства у сфері техногенної та
пожежної безпеки, що створює загрозу
життю та здоров'ю людей, посадові особи
центрального органу виконавчої влади,
який здійснює державний нагляд у
сферах техногенної та пожежної
безпеки, звертаються до
адміністративного суду щодо
застосування заходів реагування у
вигляді повного або часткового
зупинення роботи підприємств, окремих
виробництв, виробничих дільниць,
агрегатів, експлуатації будівель,
споруд, окремих приміщень, випуску та
реалізації пожежонебезпечної
продукції, систем та засобів
протипожежного захисту у порядку,
встановленому законом.
Відповідно до пунктів 1, 2 ч. 1 ст. 70
Кодексу цивільного захисту України
підставою для звернення центрального
органу виконавчої влади, який здійснює
державний нагляд у сфері техногенної
та пожежної безпеки, до
адміністративного суду щодо
застосування заходів реагування у
вигляді повного або часткового
зупинення роботи підприємств, об'єктів,
окремих виробництв, цехів, дільниць,
експлуатації машин, механізмів,
устаткування, транспортних засобів є:
недотримання вимог пожежної безпеки,
визначених цим Кодексом, іншими
нормативно-правовими актами,
стандартами, нормами і правилами;
порушення вимог пожежної безпеки,
передбачених стандартами, нормами і
правилами, під час будівництва
приміщень, будівель та споруд
виробничого призначення.
Частиною 2 ст. 70 Кодексу цивільного
захисту України встановлено, що повне
або часткове зупинення роботи
підприємств, об'єктів, окремих
виробництв, цехів, дільниць,
експлуатації машин, механізмів,
устаткування, транспортних засобів,
виконання робіт, надання послуг
здійснюється виключно за рішенням
адміністративного суду.
З аналізу викладених положень, орган,
який здійснює державний нагляд у
сферах техногенної та пожежної
безпеки, у разі виявлення факту
недотримання вимог пожежної безпеки,
на підставі акту, складеного за
результатами здійснених заходів
(перевірок тощо), має право звернутися
до суду із позовом про застосування
заходів реагування у вигляді повного
або часткового зупинення експлуатації
Судом встановлено та підтверджується
матеріалами справи, що відповідачем із
встановлених порушень у сфері
техногенної та пожежної безпеки, які
зафіксовані в акті перевірки усунено
частково. Крім того, судом враховує
пояснення відповідача, що переважна
більшість порушень, відповідачем уже
усунено, а усунення решти порушень
здійснюється відповідачем, які
відповідно до норм чинного
законодавства не відносяться до тих
обставин, які створюють реальну
загрозу життю та здоров'ю людей.
Відповідно до частини другої статті 71
Кодексу адміністративного судочинства
України в адміністративних справах про
протиправність рішень, дій чи
бездіяльності суб'єкта владних
повноважень обов'язок щодо доказування
правомірності свого рішення, дії чи
бездіяльності покладається на
відповідача, якщо він заперечує проти
адміністративного позову.
Згідно з частиною першою статті 72
Кодексу адміністративного судочинства
України обставини, встановлені судовим
рішенням в адміністративній, цивільній
або господарській справі, що набрало
законної сили, не доказуються при
розгляді інших справ, у яких беруть
участь ті самі особи або особа, щодо
якої встановлено ці обставини.

Зважаючи на вищенаведене, виходячи з
наявних матеріалів справи, Суд
приходить до висновку, що позовні
вимоги позивача не підлягають
задоволенню.

На підставі викладеного, керуючись
статтями 11, 69, 70, 71, 183-2, 183-6 Кодексу
адміністративного судочинства
України, суд, -

П О С Т А Н О В И В:

В задоволенні позову відмовити
повністю.

Постанова може бути оскаржена в
Київський апеляційний
адміністративний суд через Окружний
адміністративний суд м. Києва шляхом
подачі апеляційної скарги в
десятиденний строк з дня її
проголошення, копія апеляційної скарги
одночасно надсилається особою, яка її
подає, до суду апеляційної інстанції. У
разі застосування судом частини
третьої статті 160 цього Кодексу, а також
прийняття постанови у письмовому
провадженні апеляційна скарга
подається протягом десяти днів з дня
отримання копії постанови.

Якщо суб'єкта владних повноважень у
випадках та порядку, передбачених
частиною четвертою статті 167 цього
Кодексу, було повідомлено про
можливість отримання копії постанови
суду безпосередньо в суді, то
десятиденний строк на апеляційне
оскарження постанови суду
обчислюється з наступного дня після
закінчення п'ятиденного строку з
моменту отримання суб'єктом владних
повноважень повідомлення про
можливість отримання копії постанови
суду.

Постанова набирає законної сили після
закінчення строку подання апеляційної
скарги. У разі подання апеляційної
скарги постанова, якщо її не скасовано,
набирає законної сили після закінчення
апеляційного розгляду справи.

Суддя
І.В.
Смолій