Справа № 815/8025/13-а
Суддя: Стеценко О. О.
Дата ухвалення: 2014-04-16 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

справа № 815/8025/13-а
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

16 квітня 2014 року Одеський окружний
адміністративний суд у складі:

головуючого судді -
Стеценко О.О.

за участю секретаря -
Царькової К.Д.

розглянувши у відкритому судовому
засіданні в приміщенні Одеського
окружного адміністративного суду
справу за адміністративним позовом
Приватного підприємства «ПОСТ МЕДІА»
до Державної податкової інспекції у
Київському районі м. Одеси Головного
управління Міндоходів в Одеській
області про визнання протиправним та
скасування податкового
повідомлення-рішення,-

В С Т А Н О В И В:

До Одеського окружного
адміністративного суду звернулось
Приватне підприємство «ПОСТ МЕДІА» з
адміністративним позовом до Державної
податкової інспекції у Київському
районі м. Одеси Головного управління
Міндоходів в Одеській області про
визнання протиправним та скасування
податкового повідомлення-рішення ДПІ у
Київському районі м. Одеси ГУ
Міндоходів в Одеській області від 29
травня 2012 року за №000135230.

Відповідно до ч.ч.1-3,7,8 ст.56 КАС України
сторона, а також третя особа в
адміністративній справі можуть брати
участь в адміністративному процесі
особисто і (або) через представника.
Представником може бути фізична особа,
яка відповідно до частини другої
статті 48 цього Кодексу має
адміністративну процесуальну
дієздатність. Представники беруть
участь в адміністративному процесі на
основі договору або закону. Законним
представником органу, підприємства,
установи, організації в суді є його
керівник чи інша особа, уповноважена
законом, положенням, статутом. Як
законні представники діють також
органи та інші особи, яким законом
надано право захищати права, свободи та
інтереси інших осіб.

В судове засідання, призначене на 16
квітня 2014 року, Позивач не з'явився,
про дату, час та місце судового
засідання був повідомлений належним
чином та своєчасно, про що свідчить
наявна в матеріалах справи
телефонограма (а.с.168). 15 квітня 2014 року
через канцелярію суду нарочно
представником позивача Цимбал О.П. було
подано клопотання (вхід. № 9619/14) про
відкладення розгляду справи у зв'язку з
хворобою представника.

Відповідно до вимог п. 4 ч. 1 ст. 155 КАС
України, суд своєю ухвалою залишає
позовну заяву без розгляду, якщо
позивач повторно не прибув у попереднє
судове засідання чи у судове засідання
без поважних причин, якщо від нього не
надійшло заяви про розгляд справи за
його відсутності.

В судовому засіданні представник
Відповідача вважав необхідним
залишити без розгляду
адміністративний позов у зв'язку із
повторною неявкою без поважних причин
позивача в судове засідання.

Відповідно до положень, передбачених ч.
1, 2 ст. 49 КАС України особи, які беруть
участь у справі, мають рівні
процесуальні права і обов'язки та
зобов'язані добросовісно
користуватися належними їм
процесуальними правами і неухильно
виконувати процесуальні обов'язки.

Крім наявних прав особи, що беруть
участь у справі, наділені також певними
обов'язками, що кореспондують
процесуальним правам інших осіб, та
дають змогу здійснювати ефективний
розгляд справи судом. При цьому
процесуальні права і обов'язки
будь-якої особи, яка бере участь у
справі, не можуть визнаватися більш або
менш важливими ніж права і обов'язки
другої особи, яка бере участь у справі.

Згідно ч. 1 ст.122 КАС України
адміністративна справа має бути
розглянута і вирішена протягом
розумного строку, але не більше місяця
з дня відкриття провадження у справі,
якщо інше не встановлено цим Кодексом.

З аналізу зазначених процесуальних
норм вбачається, що право на розгляд
справи судом протягом розумного
строку, але не більше місяця з дня
відкриття провадження у справі,
належить як позивачу, так і
відповідачу.

Причини неприбуття слід визнавати
неповажними, якщо за таких причин особа
мала реальну можливість прибути до
судового засідання або надіслати свого
представника. Разом з цим, суд вважає за
необхідне зазначити, що на осіб, які
беруть участь у справі, покладається
загальний обов'язок - добросовісно
здійснювати процесуальні права і
неухильно виконувати процесуальні
обов'язки. При цьому, під
добросовісністю необхідно розуміти
таку реалізацію прав і виконання
обов'язків, що передбачають
користування правами за призначенням,
здійснення обов'язків в межах,
визначених законом, недопустимість
посягання на права інших учасників
адміністративного процесу, заборону
зловживати наданими правами.
Недобросовісним користуванням
процесуальними правами вважається,
зокрема, нез'явлення учасників
судового процесу у судові засідання
без поважних причин, подання
необґрунтованих клопотань про
вчинення судом процесуальних дій.

Так, остаточно поважність причин
неприбуття оцінюватиме суд у кожному
конкретному випадку з метою визначення
правових наслідків такого неприбуття.

Клопотання - це прохання особи, яка бере
участь у справі, щодо вчинення судом
певної процесуальної дії. Клопотання
можуть заявлятися як в усній так і у
письмовій формі, але їх обов'язково
необхідно вмотивовувати та
підтвердити відповідними доказами.

Крім того, суд зазначає, що позивачем у
справі є юридична особа, що дозволяє
вирішити питання про представництво
інтересів позивача в суді не лише одним
представником юридичної особи, а й
іншими особами на підставі
довіреностей та укладених
цивільно-правових угод про надання
юридичної допомоги. Тобто, клопотання
одного із представників позивача про
відкладення судового засідання у
зв'язку з хворобою, не є поважною
причиною неявки у судове засідання для
розгляду адміністративної справи.

Відтак, беручи до уваги вищевикладене,
суд дійшов висновку щодо відсутності
підстав для задоволення клопотання
представника позивача Цимбал О.П. про
відкладення розгляду справи,
призначене на 16 квітня 2014 року у
зв'язку з його хворобою оскільки
відсутні будь-які документи в
обґрунтування зазначеного клопотання,
та крім того, відсутні будь-які докази
про неможливість прибуття в судове
засідання іншого представника
позивача - Муравської Л.О.

Крім того, судом встановлено, що в
судове засідання, призначене на 20
лютого 2014 року Позивач не з'явився.
Позивач повідомлявся про дату час та
місце судового засідання належним
чином та своєчасно, про що свідчить
наявне в матеріалах справи поштове
повідомлення (а.с.149). Жодних клопотань
про відкладення судового розгляду, або
розгляд справи за його відсутністю до
суду не надходило. З урахуванням
викладеного, судом визнано неповажною
неявку Позивача в судове засідання.

Судом встановлено, що в судове
засідання, призначене на 12 березня 2014
року Позивач не з'явився, про дату, час
та місце судового засідання був
повідомлений належним чином та
своєчасно. 11 березня 2014 року через
канцелярію суду нарочно представником
позивача Муравською Л.О. було подано
клопотання (вхід. № 5823/14) про
відкладення розгляду справи у зв'язку з
хворобою представника. Судом було
відмовлено в задоволені зазначеного
клопотання, оскільки будь-яких
документів в обґрунтування
зазначеного клопотання не було надано.

Судом також встановлено, що в судове
засідання, призначене на 03 квітня 2014
року Позивач не з'явився, про дату, час
та місце судового засідання був
повідомлений належним чином та
своєчасно. 02 квітня 2014 року через
канцелярію суду нарочно представником
позивача Цимбал О.П. було подано
клопотання (вхід. № 8259/14) про
відкладення розгляду справи у зв'язку з
його хворобою. Судом було відмовлено в
задоволені зазначеного клопотання,
оскільки будь-яких документів в
обґрунтування зазначеного клопотання,
та будь-яких доказів про неможливість
прибуття в судове засідання іншого
представника позивача - Муравської Л.О.,
не було надано.

Якщо особи які беруть участь у справі,
не можуть з поважних причин прибути до
суду, то відповідно до ч.2 ст.40 КАС
України вони зобов'язанні завчасно
повідомити суд про неможливість
прибуття та її причини. «Завчасно»
означає необхідність повідомити у такі
строки, щоб у суду була інформація про
це не пізніше початку судового
засідання. Спосіб повідомлення може
бути різним (закон їх не обмежує) -
телефоном, поштою, тощо.

Неповідомлення про причини неприбуття
за правовими наслідками прирівняне до
неприбуття в судове засідання без
поважних причин.

Неприбуття в судове засідання
позивача, належним чином повідомленого
про дату, час та місце судового
розгляду, є повторним, коли ні позивач,
ні його представник вдруге не прибули
на розгляд справи і в суду є достовірні
докази про те, що обидва рази позивача
було належним чином повідомлено.

«Повторність» означає вчинення знову,
тобто основною ознакою повторності є
здійснення аналогічного, тотожного.
При цьому черговість та порядок
вчинення дій не впливає на факт їх
повторності. А тому «повторне
неприбуття», як підстава для залишення
позовної заяви без розгляду, означає
нез'явлення у судове засідання два чи
більше разів без поважних причин
протягом усього розгляду справи ( та не
обов'язкове двічі підряд).

Таку ж саму позицію висловив Вищий
адміністративний суд України в ухвалі
від 26 травня 2011 року по справі №
К/9991/15646/11.

Відповідно до ч.2 ст.8 КАС України суд
застосовує принцип верховенства права
з урахуванням судової практики
Європейського Суду з прав людини.

Суд враховує, що практика
Європейського суду з прав людини
дотримується позиції, що проявляти
ініціативу щодо своєчасного розгляду
справи повинен саме позивач, тобто
вжиття заходів для прискорення
процедури розгляду справ є обов'язком
не тільки держави, а й осіб, які беруть
участь у справі. Так, Європейський суд з
прав людини в рішенні від 7 липня 1989
року у справі «Юніон Аліментаріа
Сандерс С.А. проти Іспанії» зазначив, що
заявник зобов'язаний демонструвати
готовність брати участь на всіх етапах
розгляду, що стосуються безпосередньо
його, утримуватися від використання
прийомів, які пов'язані із зволіканням
у розгляді справи, а також максимально
використовувати всі засоби
внутрішнього законодавства для
прискорення процедури слухання.

Відповідно до п.4 ч.1 ст.155 Кодексу
адміністративного судочинства України
суд своєю ухвалою залишає позовну
заяву без розгляду, якщо позивач
повторно не прибув у попереднє судове
засідання чи у судове засідання без
поважних причин, якщо від нього не
надійшло заяви про розгляд справи за
його відсутності.

Приймаючи до уваги вищевикладене, суд
приходить до висновку, що не
з'являючись у судові засідання,
представники позивача недобросовісно
користуються належними їм
процесуальними правами та порушують
права інших учасників процесу, що
сприяє зволіканню у розгляді справи, у
зв'язку з чим адміністративний позов
підлягає залишенню без розгляду на
підставі п.4 ч. 1 ст. 155 КАС України,
оскільки має місце повторна неявка
позивача у судове засідання без
поважних причин.

На підставі викладеного та керуючись
ст. 40, ч. 3 ст. 128, п. 4 ч. 1 ст. 155, 158, 160, 165 КАС
України, суд, -

У Х В А Л И В:

Адміністративний позов Приватного
підприємства «ПОСТ МЕДІА» до Державної
податкової інспекції у Київському
районі м. Одеси Головного управління
Міндоходів в Одеській області про
визнання протиправним та скасування
податкового повідомлення-рішення ДПІ у
Київському районі м. Одеси ГУ
Міндоходів в Одеській області від 29
травня 2012 року за №000135230 - залишити без
розгляду.

Роз'яснити позивачу, що залишення
позовної заяви без розгляду не
перешкоджає повторному зверненню до
адміністративного суду в загальному
порядку.

Ухвала може бути оскаржена в
апеляційному порядку до Одеського
апеляційного адміністративного суду
через Одеський окружний
адміністративний суд шляхом подання
апеляційної скарги в 5-денний строк з
дня проголошення ухвали.

У разі якщо ухвалу було постановлено в
письмовому провадженні або згідно з
частиною третьою статті 160 Кодексу
адміністративного судочинства
України, або без виклику особи, яка її
оскаржує, апеляційна скарга подається
протягом п'яти днів з дня отримання
копії ухвали.

Ухвала суду набирає законної сили в
строк та в порядку, визначеному статтею
254 Кодексу адміністративного
судочинства України.

Суддя

Стеценко О.О.