Справа № 2а/2370/4977/2012
Суддя: Л.В.Трофімова
Дата ухвалення: 2014-04-22 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

УХВАЛА

22 квітня 2014 року м. Черкаси
Справа № 2а/2370/4977/2012

Суддя Черкаського окружного
адміністративного суду Трофімова Л.В.
перевіривши матеріали
адміністративної справи № 2а/2370/4977/2012

за позовом Кременчуцького
міжрайонного екологічного прокурора
(надалі - прокурор)

до інспекції державного
архітектурно-будівельного контролю у
Черкаській області (надалі - ІДАБК у
Черкаській області)

третя особа - ОСОБА_1 (надалі - ОСОБА_1)

про визнання протиправним та
скасування рішення, прийняв ухвалу.

Кременчуцький міжрайонний екологічний
прокурор, звернувшись до суду з
позовом, просить: визнати протиправним
та скасувати рішення ІДАБК у
Черкаській області від 24.07.2012 щодо
реєстрації декларації про готовність
об'єкта до експлуатації № ЧК 0.

Ухвалою Черкаського окружного
адміністративного суду від 03.04.2014
позовну заяву прокурора до ІДАБК у
Черкаській області, третя особа -
ОСОБА_1 про визнання протиправним та
скасування рішення залишено без руху
до 18.04.2014 для усунення недоліків.

Суддя, вивчивши заяву про усунення
недоліків від 18.04.2014 встановив, що у
встановлені в ухвалі строки недоліки
позовної заяви не усунуто, натомість
надано інформацію теоретичного
характеру щодо рішення у справі
№2а/2370/4979/2012 та статусу прокурора як
позивача без конкретизації щодо
відсутності відповідного органу або
відсутності у нього повноважень.

Відповідно до положень ст. 38 Закону
України «Про регулювання
містобудівної діяльності» від 17.02.2011 №
3038-VI (надалі - Закон № 3038-VI) право на
звернення до суду з позовом про
знесення самочинно збудованих об'єктів
містобудування належить також
відповідним інспекціям державного
архітектурно-будівельного контролю.
Такий позов може бути пред'явлено до
суду у разі, якщо особа в установлений
строк добровільно не виконала вимоги,
встановлені у приписі про усунення
порушень вимог законодавства у сфері
містобудівної діяльності, будівельних
норм, державних стандартів і правил із
визначенням строку для добровільного
виконання припису, та/або якщо
перебудова об'єкта є неможливою.

Суд, оцінюючи правильність у
визначенні прокурором свого статусу (з
огляду на суперечність, невизначеність
позиції прокурора) з посиланням на ст.60
КАС України та органу, на який державою
покладено обов'язок щодо здійснення
конкретних функцій у правовідносинах,
пов'язаних із захистом інтересів
держави («обґрунтовує необхідність їх
захисту», «у разі відсутності такого
органу або відсутності у нього
повноважень» як вказано у листі від
18.04.14, проте не конкретизовано - щодо
недотримання порядку прийняття
об'єктів у експлуатацію), зазначає про
таке.

Позивачем в адміністративній справі
може бути суб'єкт владних повноважень,
на виконання повноважень якого подана
позовна заява до адміністративного
суду (п. 8 ч. 1 ст. 3 КАС України).
Прокуратура України є системою, на яку
покладається представництво інтересів
громадян або держави у суді у випадках,
визначених законодавством (п. 2 ст. 121
Конституції України). Інтереси держави
мають чітко формулюватися й
умотивовуватися прокурором. Статтею 13
Закону України «Про прокуратуру»
передбачена можливість створення
спеціалізованих прокуратур на правах
обласних, міських, районних та
міжрайонних прокуратур.

При виявленні порушень закону
прокурор у межах своєї компетенції
має право: звертатися до суду в
передбачених законом випадках (ст. 20). У
разі відхилення подання в цілому
чи частково або неповідомлення
прокурора про результати розгляду
подання, а також якщо подання не
вносилося, прокурор може звернутися до
суду щодо: 1) визнання незаконним
нормативно-правового акта
відповідного органу повністю чи в
окремій його частині; 2) визнання
протиправним рішення чи окремих його
положень і щодо скасування або
визнання нечинним рішення чи окремих
його положень; 3) визнання
протиправними дій чи бездіяльності,
зобов'язання вчинити певні дії або
утриматися від вчинення певних дій. Для
звернення прокурора з позовом до
суду встановлюється 15-денний строк, що
обчислюється з дня одержання
повідомлення про відхилення подання
або в разі неповідомлення прокурора
про результати розгляду подання з дня
закінчення визначеного прокурором
строку для його розгляду. Подання
вноситься до того органу, який видав
незаконний акт, а у разі відхилення
подання прокурор або його заступники
звертаються із заявою до суду у
порядку, передбаченому законодавством
про скасування незаконного правового
акта.

Разом з тим, прокурор як позивач до
матеріалів справи надав вимоги від
02.11.2012 №44-2424 (у разі виявлення фактів
самовільного будівництва вжити
вичерпних заходів реагування з
припинення будівництва, нарахуванню
штрафних санкцій та притягнення винних
осіб до встановленої
відповідальності); 11.12.2012 №71-2792 (без
вжиття заходів відповідного
реагування; негайно надати копії
правовстановлюючих документів на
земельні ділянки на підставі яких
зареєстровано декларації); 13.12.2012 №71-2823
- додатково надіслати належним чином
завірені копії других примірників
зареєстрованих декларацій ОСОБА_1 (ЧК
№0), а позовну вимогу
сформульовано: «визнати протиправним
та скасувати рішення ІДАБК у
Черкаській області від 24.07.2012 щодо
реєстрації декларації про готовність
об'єкта до експлуатації № ЧК 0»,
тобто у позові не йдеться ні про
перелік та/або критерії вичерпності
заходів відповідного реагування, ні
про отримання відмови у наданні копій
витребуваних прокурором документів, ні
про конкретизацію того, яка з
зазначених вище вимог залишена
відповідачем без реагування.

Згідно преамбули Закону України «Про
відповідальність підприємств, їх
об'єднань, установ та організацій за
правопорушення у сфері
містобудування» цей Закон встановлює
відповідальність підприємств, їх
об'єднань, установ та організацій всіх
форм власності за правопорушення у
сфері містобудування і спрямований на
посилення державного контролю за
забудовою територій, розміщенням і
будівництвом об'єктів архітектури,
додержанням суб'єктами архітектурної
діяльності затвердженої містобудівної
та іншої проектної документації,
місцевих правил забудови населених
пунктів, вимог вихідних даних, а також
на захист державою прав споживачів
будівельної продукції.

Прокурором не зазначено про обставини
з огляду на визначення учасників спору
чи здійснено саме третьою особою
будівельні роботи, чи був дозвіл на
здійснення цих будівельних робіт, чи
проведено реєстрацію декларації про
початок виконання будівельних робіт,
чи входить територія забудови у межі
(знаходиться поза межами) земель
кооперативу, чи була третя особа членом
кооперативу, як вплинули реєстраційні
дії відповідача на інтереси держави,
чи є публічно-правовий спір між
прокурором і відповідачем, тощо.

При усуненні недоліків позову
прокурору необхідно врахувати, що
самочинним вважається будівництво
житлового будинку, будівлі, споруди,
іншого нерухомого майна, якщо вони
збудовані (будуються) на земельній
ділянці, що не була відведена особі, яка
здійснює будівництво; або відведена не
для цієї мети; або без відповідного
документа, який дає право виконувати
будівельні роботи, чи належно
затвердженого проекту; або з істотним
порушенням будівельних норм і правил.
Самочинним також вважається
будівництво хоча і на підставі проекту,
але за наявності істотних порушень
зазначених норм та правил як у самому
проекті, так і при будівництві, за
наявності рішень спеціально
уповноважених органів про усунення
порушень. Відповідно до вимог ст. 376 ЦК
України право на звернення до суду з
позовом про знесення або перебудову
самочинно збудованого об'єкта
нерухомості мають як органи державної
влади, так і органи місцевого
самоврядування. У випадках порушення
прав інших осіб право на звернення до
суду належить і таким особам за умови,
що вони доведуть наявність порушеного
права (ст. 391 ЦК), а також власнику
(користувачу) земельної ділянки, якщо
він заперечує проти визнання за особою,
яка здійснила самочинне будівництво на
його земельній ділянці, права
власності на самочинно збудоване
нерухоме майно (ч. 4 ст. 376 та ст. 391 ЦК).

Як зазначено у постанові пленуму ВССУ
30.03.2012 № 6 «Про практику застосування
судами статті 376 Цивільного кодексу
України (про правовий режим
самочинного будівництва)» суд має
розмежовувати підстави початку
підготовчих та будівельних робіт, які,
крім статей 34 і 35 Закону № 3038-VI,
регулюються також постановою Кабінету
Міністрів України від 13.04.2011 № 466 «Про
деякі питання виконання підготовчих і
будівельних робіт», та звертати увагу
на те, що для початку будівельних робіт
достатньо направлення повідомлення
або декларації до територіального
органу державної
архітектурно-будівельної інспекції з
урахуванням категорії складності
об'єктів будівництва.

За загальним правилом кожна особа має
право на захист свого цивільного права
лише у разі його порушення, невизнання
або оспорювання (ч. 1 ст. 15 ЦК). У зв'язку
із цим звернення до суду з позовом про
визнання права власності на самочинне
будівництво має здійснюватися за
наявності даних про те, що порушене
питання було предметом розгляду
компетентного державного органу,
рішення якого чи його відсутність
дають підстави вважати про наявність
спору про право. Власник земельної
ділянки набуває право власності на
зведені ним будівлі, споруди та інше
нерухоме майно (ч. 2 ст. 375 ЦК), тому на
вимогу власника (користувача)
земельної ділянки суд може визнати за
ним право власності на нерухоме майно,
що самочинно збудовано на ній, якщо це
не порушує права інших осіб (ч. 5 ст. 376
ЦК). Вирішуючи справи про самочинне
будівництво (нове будівництво,
реконструкцію зі зміною площі та
зайняттям земельної ділянки,
прибудови, надбудови) об'єкта
нерухомості, здійснене у разі відмови у
видачі документів, які надають право
виконувати будівельні роботи
(повідомлення про початок будівельних
робіт, реєстрація декларації про
початок виконання будівельних робіт,
видача технічних умов, видача вихідних
даних тощо), але з додержанням
державних стандартів, норм і правил,
місцевих правил забудови населених
пунктів і порядку розгляду цих питань,
суд має врахувати, що відмова у наданні
дозвільних документів може бути
оскаржена до суду заінтересованою
особою у порядку адміністративного
судочинства. Відповідно до ч. 6 ст. 39
Закону № 3038-VI інспекції державного
архітектурно-будівельного контролю
повертають декларацію про готовність
об'єкта до експлуатації замовникові,
якщо декларація подана чи оформлена з
порушенням установлених вимог, з
обґрунтуванням причини у строк,
передбачений для її реєстрації.
Повернення декларації з інших підстав
не передбачено чинним законодавством
України.

Про посилання прокурора в
обґрунтування усунення недоліків на
рішення у справі №2а/2370/4979/2012 суддя
зазначає, що судовий прецедент як
джерело права не властивий правовій
системі України, прецедентного рішення
з його обов'язковою аналогією
застосування у національній судовій
системі немає.

Згідно п. 1 ч. 2 ст. 17 КАС України
юрисдикція адміністративних судів
поширюється на публічно-правові спори,
зокрема, спори фізичних чи юридичних
осіб із суб'єктом владних повноважень
щодо оскарження його рішень
(нормативно-правових актів чи правових
актів індивідуальної дії), дій чи
бездіяльності. До адміністративних
судів можуть бути оскаржені будь-які
рішення, дії чи бездіяльність суб'єктів
владних повноважень, які породжують,
змінюють або припиняють права та
обов'язки у сфері публічно-правових
відносин, вчинених ними при здійсненні
владних управлінських функцій на
основі законодавства, у тому числі на
виконання делегованих повноважень,
якщо позивач вважає, що цими рішеннями,
діями чи бездіяльністю його права чи
свободи порушено або порушуються,
створено або створюються перешкоди для
їх реалізації або мають місце інші
ущемлення прав чи свобод. Позивач на
власний розсуд визначає, чи порушені
його права рішеннями, дією або
бездіяльністю суб'єкта владних
повноважень. Проте ці рішення, дія або
бездіяльність повинні бути такими, що
породжують, змінюють або припиняють
права та обов'язки у сфері
публічно-правових відносин.

За таких обставин згідно ст. 108 КАС
України, суддя, продовжує прокурору
строк до 12.05.2014 для усунення недоліків
позовної заяви у адміністративній
справі № 2а/2370/4977/2012 з огляду на
невиконані вимоги ухвали від 03.04.2014.

На підставі викладеного, керуючись ст.
ст. 102, 105, 106, 108, 159, 160, 165 КАС України,
суддя,

УХВАЛИВ:

Позовну заяву Кременчуцького
міжрайонного екологічного прокурора
до інспекції державного
архітектурно-будівельного контролю у
Черкаській області, третя особа -
ОСОБА_1 про визнання протиправним та
скасування рішення залишити без руху.

Продовжити процесуальний строк для
усунення недоліків позовної заяви
прокурору до 12.05.2014.

У разі невиконання вимог зазначених у
цій ухвалі та ухвалі від 03.04.2014, позовна
заява буде повернута позивачеві.

Копію ухвали надіслати позивачеві.

Ухвала набирає законної сили після
закінчення строків подання
апеляційної скарги, якщо вона не була
подана у встановлені строки. У разі
подання апеляційної скарги ухвала,
якщо її не скасовано, набирає законної
сили після закінчення апеляційного
розгляду справи.

Ухвала може бути оскаржена до
Київського апеляційного
адміністративного суду шляхом подання
апеляційної скарги через Черкаський
окружний адміністративний суд в
порядку, передбаченому ст.ст. 185-187 КАС
України.

Суддя

Л.В.Трофімова