Справа № 816/2251/13-а
Суддя: І.Г. Ясиновський
Дата ухвалення: 2014-04-16 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ПОЛТАВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ
СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

16 квітня 2014 року м. ПолтаваСправа №
816/2251/13-а

Полтавський окружний адміністративний
суд у складі:

головуючого судді - Ясиновського І.Г.,

за участю:

секретарі судового засідання -
Петренко О.В.,

представника позивача - Мушук Т.В.,

представника відповідача - Бибика В.В.,

розглянувши у відкритому судовому
засіданні справу за адміністративним
позовом Прокурора Хорольського району
Полтавської області до Хорольської
міської ради Полтавської області про
визнання протиправним та скасування
рішення, -

В С Т А Н О В И В:

22 квітня 2013 року Прокурор Хорольського
району Полтавської області (надалі -
позивач, прокурор) звернувся до
Полтавського окружного
адміністративного суду з
адміністративним позовом до
Хорольської міської ради Полтавської
області (надалі - відповідач,
Хорольська міська рада) про визнання
протиправним та скасування рішення № 59
від 05.03.2013 року 39 сесії 6 скликання "Про
нормативну грошову оцінку земель м.
Хорол".

В обґрунтування своїх вимог прокурор
зазначав, що спірним рішенням залишено
у силі прийняте раніше рішення 36 сесії
Хорольської міської ради 6 скликання
від 27.12.2012 року № 523 "Про затвердження
технічної документації з нормативної
грошової оцінки земель міста Хорол".
Зазначеним рішенням вирішено
проводити до нормативної грошової
оцінки землі відповідного цільового
призначення та з 01.01.2013 зобов'язано
Хорольську міжрайонну державну
податкову інспекцію Головного
управління Міндоходів у Полтавській
області приймати розрахунки плати за
землю в м. Хоролі згідно з введеною її
нормативною грошовою оцінкою, що, на
думку прокурора, суперечить нормам
діючого законодавства. Таким чином,
рішення, що оскаржується вважає
протиправним та підлягає скасуванню.

Представник позивача у судовому
засіданні позов підтримав, просив
задовольнити у повному обсязі.

Представник відповідача у судовому
засіданні проти позову заперечував,
просив відмовити у його задоволенні,
оскільки спірне рішення вважає
правомірним, а також зауважував на
наявне судове рішення, згідно якого
рішення 36 сесії міської ради 6
скликання від 27.12.2012 року № 523 залишено
в силі.

Заслухавши пояснення представників
сторін, вивчивши та дослідивши
матеріали справи, всебічно і повно
з'ясувавши всі фактичні обставини, на
яких ґрунтуються позовні вимоги та
заперечення, об'єктивно оцінивши
докази, які мають юридичне значення для
розгляду справи і вирішення спору по
суті, суд встановив наступне.

Судом встановлено, що прокуратурою
Хорольського району Полтавської
області була проведена перевірка
законності прийняття рішення № 59 від
05.03.2013 39 сесії Хорольської міської ради
6 скликання "Про нормативну грошову
оцінку земель м. Хорол", відповідно до
якої встановлено, що вказане рішення є
таким, що суперечить чинному
законодавству. На підставі висновків
перевірки позивачем внесено подання
від 25.03.2013 № 100/1132 вих. 13 про скасування
рішення № 59 від 05.03.2013 39 сесії
Хорольської міської ради 6 скликання
"Про нормативну грошову оцінку земель
м. Хорол" (а.с. 4).

За результатами розгляду подання
відповідачем відхилено таке подання,
про що винесено рішення від 05.04.2013 № 148
(а.с. 6-8).

Не погодившись із спірним рішенням,
прокурор оскаржив його до суду.

Частиною третьою статті 2 Кодексу
адміністративного судочинства України
визначено, що у справах щодо
оскарження рішень, дій чи
бездіяльності суб'єктів владних
повноважень адміністративні суди
перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони:
на підставі, у межах повноважень та у
спосіб, що передбачені Конституцією та
законами України; з використанням
повноваження з метою, з якою це
повноваження надано; обґрунтовано,
тобто з урахуванням усіх обставин, що
мають значення для прийняття рішення
(вчинення дії); безсторонньо
(неупереджено); добросовісно;
розсудливо; з дотриманням принципу
рівності перед законом, запобігаючи
несправедливій дискримінації;
пропорційно, зокрема з дотриманням
необхідного балансу між будь-якими
несприятливими наслідками для прав,
свобод та інтересів особи і цілями, на
досягнення яких спрямоване це рішення
(дія); з урахуванням права особи на
участь у процесі прийняття рішення;
своєчасно, тобто протягом розумного
строку.

Відповідно до частини другої статті 60
КАС України, з метою представництва
інтересів громадянина або держави в
адміністративному суді прокурор в
межах повноважень, визначених законом,
звертається до суду з адміністративним
позовом (поданням).

Згідно з частиною 3 статті 20
Закону України "Про прокуратуру"
відповідний прокурор має бути
повідомлений про результати розгляду
подання та вжиті заходи у визначений
ним строк, що обчислюється з дня
отримання подання та не може бути
меншим 10 днів.

За приписами статті 23 Закону
України "Про прокуратуру" у разі
відхилення подання в цілому чи
частково або неповідомлення прокурора
про результати розгляду подання, а
також якщо подання не вносилося,
прокурор може звернутися до суду щодо:1)
визнання незаконним
нормативно-правового акта
відповідного органу повністю чи в
окремій його частині; 2) визнання
протиправним рішення чи окремих його
положень і щодо скасування або
визнання нечинним рішення чи окремих
його положень; 3) визнання
протиправними дій чи бездіяльності,
зобов'язання вчинити певні дії або
утриматися від вчинення певних дій.

Для звернення прокурора з позовом
до суду встановлюється 15-денний строк,
що обчислюється з дня одержання
повідомлення про відхилення подання
або в разі неповідомлення прокурора
про результати розгляду подання з дня
закінчення визначеного прокурором
строку для його розгляду.

Відповідно до п. 3.1 Наказу Генерального
прокурора України "Про організацію
прокурорського нагляду за додержанням
і застосуванням законів" № 3-гн від
07.11.2012 року не рідше одного разу на
місяць відповідним прокурорам вивчати
законність актів, які видаються
Кабінетом Міністрів України, місцевими
органами виконавчої влади, органами
місцевого самоврядування, їх
посадовими особами.

Так, судом встановлено, що рішенням № 59
від 05.03.2013 39 сесії 6 скликання "Про
нормативну грошову оцінку земель м.
Хорол" вирішено з метою наповнення та
недопущення подальших втрат міського
бюджету рішення 36 сесії Хорольської
міської ради 6 скликання від 27.12.2012 року
№ 523 "Про затвердження технічної
документації з нормативної грошової
оцінки земель міста Хорола" залишити в
силі.

Вимагаючи скасувати спірне рішення,
прокурор у своїй позовній заяві та у
поданні посилався саме на незаконність
положень рішення, яким було
затверджено технічну документацію з
нормативної грошової оцінки земель
міста Хорола, тобто рішення 36 сесії
Хорольської міської ради 6 скликання
від 27.12.2012 року № 523. Прокурором не було
надано доказів на підтвердження
протиправності саме рішення № 59 від
05.03.2013, яким не встановлювалась
нормативна грошова оцінка земель м.
Хорол, а лише було залишено в силі
рішення № 523 від 27.12.2012 року, яким в свою
чергу було фактично визначено
нормативна грошова оцінка земель м.
Хорол, однак дане рішення не є
предметом оскарження в цій справі.

Постановою Хорольського районного
суду Полтавської області від 15.01.2014
року по справі № 548/1263/13-а було
задоволено позов, визнано незаконними
та скасовано п.п. 6-8 рішення Хорольської
міської ради № 523 від 27.12.2012 року "Про
затвердження технічної документації з
нормативної грошової оцінки земель м.
Хорол".

Харківським апеляційним
адміністративним судом у справі №
548/1263/13-а було прийнято постанову, якою
постанову Хорольського районного суду
Полтавської області від 15.01.2014 року по
справі № 548/1263/13-а скасовано.

ротиправності рішенняППри цьому, судом
встановлено, що Харківським
апеляційним адміністративним судом у
справі № 548/1263/13-а за позовом ОСОБА_3 до
Хорольської міської ради Полтавської
області про визнання незаконними та
скасування пунктів 6-8 36 сесії міської
ради 6 скликання від 27.12.2012 року № 523 "Про
затвердження технічної документації з
нормативної грошової оцінки земель
міста Хорол" ухвалено постанову від
18.03.2014. Вказаною постановою скасовано
постанову Хорольського районного суду
Полтавської області від 15.01.2014 та
прийнято нову, якою у задоволенні
адміністративного позову відмовлено
(а.с. 143-144).Так, суд зауважує, що
постановою Харківського апеляційного
адміністративного суду, яка набрала
законної сили, встановлено наступне.

Відповідно до частини 12 статті 59
Закону України «Про місцеве
самоврядування в України» акти органів
та посадових осіб місцевого
самоврядування, які відповідно до
закону є регуляторними актами,
розробляються, розглядаються,
приймаються та оприлюднюються у
порядку, встановленому Законом України
"Про засади державної регуляторної
політики у сфері господарської
діяльності".

Технічна документація з нормативної
грошової оцінки земель міста винесена
на розгляд 33 сесії Хорольської міської
ради 6 скликання 20.11.2012.

Проект рішення «Про затвердження
технічної документації з нормативної
грошової оцінки земель міста Хорол», як
регуляторний акт, 22.11.2012 опубліковано в
міській газеті «Наш Хорол» та 23.11.2012 на
офіційному веб-сайті Хорольської
міської.

Частиною 5 статті 59 Закону України
«Про місцеве самоврядування в України»
передбачено, що рішення ради
нормативно-правового характеру
набирають чинності з дня їх офіційного
оприлюднення, якщо радою не
встановлено більш пізній строк
введення цих рішень у дію.

27.12.2012 рішенням 36 сесії Хорольської
міської ради 6 скликання № 523 «Про
затвердження технічної документації з
нормативної грошової оцінки земель
міста Хорол» затверджено технічну
документацію з нормативної грошової
оцінки земель міста з терміном
введення в дію з 01.01.2013.

28.12.2012 рішення оприлюднене в міській
газеті «Наш Хорол» та на офіційному
сайті Хорольської міської ради в
мережі «Інтернет».

За змістом частини 3 статті 27
Бюджетного кодексу України, Закони
України або їх окремі положення, які
впливають на показники бюджету
(зменшують надходження бюджету та/або
збільшують витрати бюджету) і
приймаються після 15 липня року, що
передує плановому, вводяться в дію не
раніше початку бюджетного періоду, що
настає : плановим, крім передбаченого
Законом України "Про деякі питання
заборгованості підприємств
оборонно-промислового комплексу -
учасників Державного концерну
"Укроборонпром" та забезпечення їх
стабільного розвитку".

Підпунктом 4.1.9 пункту 4.1 статті 4
Податкового кодексу України
встановлено, що податкове
законодавство України ґрунтується на
принципі стабільності - зміни до
будь-яких елементів податків та зборів
не можуть вноситися пізніш як за шість
місяців до початку нового бюджетного
періоду, в якому будуть діяти нові
правила та ставки. Податки та збори, їх
ставки, а також податкові пільги не
можуть змінюватися протягом
бюджетного року.

Норма статті 7 Податкового Кодексу
України до елементів податку
відносить, зокрема, базу оподаткування.

Відповідно до пункту 23.1 статті 23 цього
Кодексу базою оподаткування
визнаються конкретні вартісні, фізичні
або інші характеристики певного
об'єкта оподаткування. База
оподаткування - це фізичний, вартісний
чи інший характерний вираз об'єкта
оподаткування, до якого застосовується
податкова ставка і який
використовується для визначення
розміру податкового зобов'язання.

Згідно зі статтею 24 Податкового
Кодексу України одиницею виміру бази
оподаткування визнається конкретна
вартісна, фізична або інша
характеристика бази оподаткування або
її частини, щодо якої застосовується
ставка податку. Одиниця виміру бази
оподаткування є єдиною для розрахунку
і обліку податку. Одній базі
оподаткування повинна відповідати
одна одиниця виміру бази
оподаткування.

Підпунктом 271.1.1 пункту 271.1 статті 271
Податкового Кодексу України
встановлено, що базою оподаткування є
нормативна грошова оцінка земельних
ділянок з урахуванням коефіцієнта
індексації, визначеного відповідно до
порядку, встановленого розділом XIII
«Плата за землю» зазначеного Кодексу.

Відповідно до абзацу тринадцятого
статті 1 Закону України «Про оцінку
земель» № 1378-ІV нормативна грошова
оцінка земельних ділянок - це
капіталізований рентний дохід із
земельної ділянки, визначений за
встановленими і затвердженими
нормативами.

Частиною п'ятою статті 5 зазначеного
Закону передбачено, що нормативна
грошова оцінка земельних ділянок
використовується для визначення
розміру земельного податку, державного
мита при міні, спадкуванні та даруванні
земельних ділянок згідно із законом,
орендної плати за земельні ділянки
державної та комунальної власності,
втрат сільськогосподарського і
лісогосподарського виробництва, а
також при розробці показників та
механізмів економічного стимулювання
раціонального використання та охорони
земель.

Згідно з частиною третьою статті 201
Земельного Кодексу України
нормативна грошова оцінка земельних
ділянок використовується для
визначення розміру земельного податку,
втрат сільськогосподарського
лісогосподарського виробництва,
економічного стимулювання
раціонального використання та охорони
земель тощо.

Аналіз наведених норм законодавства
дає підстави вважати, що база
оподаткування є елементом податку,
тісно пов'язаним з об'єктом
оподаткування, а нормативна грошова
оцінка - конкретна вартісна
характеристика бази. При цьому
процедура встановлення нормативної
грошової оцінки включає ряд стадій,
передбачених чинним законодавством
України. Зокрема, це прийняття
уповноваженим органом влади рішення
пре проведення нормативної грошової
оцінки земель, розробка технічної
документації з нормативної грошової
оцінки спеціалізованою установою.
погодження технічної документації
органами влади, прийняття відповідною
радою рішення про затвердження
технічної документації.

Колегією суддів зазначено у постанові
від 18.03.2014, що рішенням змінено не базу
оподаткуванню плати за землю, а
грошовий вираз, вартісний показник
бази оподаткування.

Податковим кодексом України
передбачено, що базою оподаткування як
елементом плати за землю є, зокрема,
нормативна грошова оцінка земельних
ділянок. При цьому, в результаті
прийняття міськрадою рішення база
оподаткування залишалася тією ж (це
нормативна грошова оцінка земель
населеного пункту), а змінилося лише
грошове значення такої бази
оподаткування плати за землю
відповідному населеному пункті.

Таким чином, нормативна грошова оцінка
як економічна та правова категорія є
динамічною, залежить від ряду факторів
суб'єктивного та об'єктивного
характеру і може змінюватися протягом
бюджетного періоду. При цьому, податки
та збори, їх ставки, а також податкові
пільги протягом бюджетного року
змінюватися не можуть.

Саме така правова позиція викладена у
постанові Верховного Суду України від
09.04.2013.

Згідно ч.1 ст. 2442 КАС України рішення
Верховного Суду України, прийняте за
результатами розгляду заяви про
перегляд судового рішення з мотивів
неоднакового застосування судом
(судами) касаційної інстанції одних і
тих самих норм матеріального права у
подібних правовідносинах, є
обов'язковим для всіх суб'єктів владних
повноважень, які застосовують у своїй
діяльності нормативно-правовий акт, що
містить зазначені норми права, та для
всіх судів України. Суди зобов'язані
привести свою судову практику у
відповідність з рішенням Верховного
Суду України.

З огляду на вищевикладене, колегією
суддів у справі № 548/1263/13-а зроблено
висновок, що чинним законодавством
України не передбачено заборону або
обмеження введення в дію нової
нормативної грошової оцінки земель не
на початку бюджетного року, тобто не з 1
січня планового року.

Згідно до ст. 18 ЗУ «Про оцінку земель»
нормативно грошова оцінка земель
населених пунктів проводиться не рідше
ніж один раз на 5-7 років.

Попередня нормативна грошова оцінка
земель м. Хорол затверджена відповідно
до рішення 17 сесії міської ради 4
скликання від 26.02.2004 «Про затвердження
грошової оцінки земель міста» і не
змінювалася з моменту введення - 01.04.2004.

У відповідності до положень статті 254
Кодексу адміністративного судочинства
України постанова суду першої
інстанції набирає законної сили після
закінчення строку подання апеляційної
скарги встановленого цим Кодексом,
якщо таку скаргу не було подано. У разі
подання апеляційної скарги судове
рішення, якщо його не скасовано,
набирає законної сили після повернення
апеляційної скарги, відмови у
відкритті апеляційного провадження
або набрання законної сили рішенням за
наслідками апеляційного провадження.

Відповідно до частини першої статті 72
Кодексу адміністративного судочинства
України, обставини, встановлені
судовим рішенням в адміністративній,
цивільній або господарській справі, що
набрало законної сили, не доказуються
при розгляді інших справ, у яких беруть
участь ті самі особи або особа щодо
якої встановлені ці обставини.

В силу наведеної норми процесуального
закону обставини, встановлені судовим
рішенням у адміністративній справі №
548/1263/13-а, що набрало законної сили,
мають преюдиційне значення при
вирішенні спору у цій справі, оскільки,
постановляючи таке рішення, суд
встановив відповідач при прийнятті
оскаржуваного рішення діяв на
підставі, у межах повноважень та у
спосіб, передбачені Конституцією та
законами України.

Інших належних та ґрунтовних доказів
протиправності прийняття рішення, що
оскаржується, а саме - рішення № 59 від
05.03.2013, яким вирішено залишити в силі
рішення від 27.12.2012 року № 523 від 27.12.2012
року, прокурором не було надано в ході
судового розгляду даної справи.

Згідно із частиною 1 статті 11 Кодексу
адміністративного судочинства України
розгляд і вирішення справ в
адміністративних судах здійснюється
на засадах змагальності сторін та
свободи в наданні ними суду своїх
доказів і у доведенні перед судом їх
переконливості.

Частиною першою статті 69 Кодексу
адміністративного судочинства України
передбачено, що доказами в
адміністративному судочинстві є
будь-які фактичні дані, на підставі
яких суд встановлює наявність або
відсутність обставин, що обґрунтовують
вимоги і заперечення осіб, які беруть
участь у справі, та інші обставини, що
мають значення для правильного
вирішення справи. Ці дані
встановлюються судом на підставі
пояснень сторін, третіх осіб та їхніх
представників, показань свідків,
письмових і речових доказів, висновків
експертів.

Статтею 70 Кодексу адміністративного
судочинства України визначено, що
належними є докази, які містять
інформацію щодо предмету доказування.
Суд не бере до розгляду докази, які не
стосуються предмету доказування.
Обставини, які за законом повинні бути
підтверджені певними засобами
доказування, не можуть
підтверджуватися ніякими іншими
засобами доказування, крім випадків,
коли щодо таких обставин не виникає
спору.

Виходячи з вищевикладеного, суд вважає
позовні вимоги Прокурора Хорольського
району Полтавської області до
Хорольської міської ради Полтавської
області про визнання протиправним та
скасування рішення № 59 від 05.03.2013 року 39
сесії Хорольської міської ради 6
скликання "Про нормативну грошову
оцінку земель м. Хорол" не є
обґрунтованими, а тому задоволенню не
підлягають.

На підставі викладеного, керуючись
статтями 7-11, 71, 160-163 Кодексу
адміністративного судочинства
України, -

П О С Т А Н О В И В:

В задоволенні адміністративного
позову Прокурора Хорольського району
Полтавської області до Хорольської
міської ради Полтавської області про
визнання протиправним та скасування
рішення - відмовити.

Постанова набирає законної сили
відповідно до статті 254 Кодексу
адміністративного судочинства
України.

Постанова може бути оскаржена в
апеляційному порядку за правилами,
встановленими статтями 185-187 Кодексу
адміністративного судочинства
України, шляхом подання апеляційної
скарги до Харківського апеляційного
адміністративного суду через
Полтавський окружний адміністративний
суд.

Повний текст постанови виготовлено 23
квітня 2014 року.

Суддя
І.Г. Ясиновський