Справа № 826/4263/14
Суддя: Келеберда В.І.
Дата ухвалення: 2014-04-23 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД міста
Каменєва 8, корпус 1П О С Т А Н О В А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
23 квітня 2014 року № 826/4263/14
Окружний адміністративний суд міста
Києва у складі головуючого судді
Келеберди В.І. розглянувши у
письмовому провадженні
адміністративну справу
за позовом Приватного підприємства
"Архітектурні та інженерні рішення" до
Інспекції державного
архітектурно-будівельного контролю у
місті Києві про визнання протиправною
та скасування Постанови від 18.03.2014,
визнання протиправними дій, скасування
ОБСТАВИНИ СПРАВИ:
Приватне підприємство «Архітектурні
та інженерні рішення» звернулось до
суду з позовом до Інспекції державного
архітектурно-будівельного контролю у
м. Києві про визнання протиправними
дій щодо проведення позапланової
перевірки Київського відділення №13
ПАТ «Банк Руський Стандарт», складанню
акту перевірки дотримання вимог
законодавства у сфері містобудівної
діяльності, будівельних норм,
державних стандартів і правил від
05.03.2014, протоколу від 05.03.2014, визнання
протиправною та скасування постанови
про накладення штрафу за
правопорушення у сфері містобудівної
діяльності від 18.03.2014 №1160/14/7126-35/1803/02/1.
В обґрунтування позовних вимог позивач
зазначає, що висновок відповідача про
порушення позивачем вимог ч. 1 ст. 31
Закону України «Про регулювання
містобудівної діяльності», а саме
розроблення проектної документації
без отримання містобудівних умов і
обмежень та не вирішення питання
оформлення права користування
земельною ділянкою, є необґрунтованим,
оскільки позивачем розроблено проект
реконструкції приміщення, в ході якого
фактично зроблено перепланування
такого приміщення та улаштовано засіб
безперешкодного доступу людей з
обмеженими фізичними можливостями до
об'єктів житлово-громадського
призначення, що відповідно до Переліку
об'єктів будівництва, для проектування
яких містобудівні умови та обмеження
не надаються, затвердженого наказом
Мінрегіобуду від 07.07.2011
№109,зареєстрованого в Міністерстві
Відповідач - Інспекція державного
архітектурно-будівельного контролю у
м. Києві - заперечував проти
задоволення позовних вимог з підстав
викладених у письмових запереченнях,
які долучено до матеріалів справи,
проте явку уповноваженого
представника в судове засідання не
забезпечив, хоча був належним чином
повідомлений про час, дату та місце
судового вирішення справи.
Відповідно до ч. 6 ст. 128 Кодексу
адміністративного судочинства
України, якщо немає перешкод для
розгляду справи у судовому засіданні,
але прибули не всі особи, які беруть
участь у справі, хоча і були належним
чином повідомлені про дату, час і місце
судового розгляду, суд має право
розглянути справу у письмовому
провадженні у різі відсутності потреби
заслухати свідка чи експерта.
Враховуючи, що представник позивача, не
заперечував проти вирішення справи в
порядку письмового провадження,
оскільки відповідач належним чином
повідомлений про час, дату та місце
судового засідання в судове засідання
не прибув, а також з огляду на
відсутність потреби заслухати свідка
чи експерта, суд дійшов висновку про
доцільність розгляду справи в порядку
письмового провадження.
Розглянувши подані сторонами
документи і матеріали, всебічно і повно
з'ясувавши всі фактичні обставини, на
яких ґрунтується позов, об'єктивно
оцінивши докази, які мають юридичне
значення для розгляду справи і
вирішення спору по суті, Окружний
адміністративний суд м. Києва,
Інспекцією державного
архітектурно-будівельного контролю у
м. Києві проведено позапланову
перевірку дотримання вимог
законодавства у сфері містобудівної
діяльності, будівельних норм,
державних стандартів і правил ПАТ
«Банк Руський Стандарт» на об'єкті
будівництва «Реконструкція приміщень
під відділення ПАТ «Банк Руський
Стандарт» по вул.. Фрунзе, 127 у
Подільському районі м. Києва», за
результатом якої складено акт від
05.03.2014 (далі акт перевірки).
З акту перевірки вбачається, що
відповідачем встановлено, що за
вказаною адресою ПАТ «Банк Руський
Стандарт» експлуатує частину (39/100)
реконструйованого нежитлового
приміщення №285 (згідно техпаспорту БТІ
від 29.09.2010) у будинку №127 під фінансову
установу, без прийняття його в
експлуатацію, чим порушено вимоги ч. 8
ст. 39 Закону України «Про регулювання
містобудівної діяльності». Під час
перевірки встановлено, що зазначене
вище нежитлове приміщення на
замовлення ПАТ «Банк Руський Стандарт»
реконструйовано підрядною
організацією - ТОВ «Проект Сервіс
Центр» у 2013 році (згідно договору
підряду від 27.09.2013 №27/09/13) без документу,
що надає право на виконання
будівельних робіт, чим порушено вимоги
ч. 1 ст. 34 та ст. 36 Закону України «Про
регулювання містобудівної
діяльності». Проектною організацією -
ПП «Архітектурні та інженерні рішення»
проектна документація розроблена без
отримання містобудівних умов і
обмежень, а саме: не вирішено питання
оформлення права користування
земельною ділянкою, чим порушено
вимоги ч. 1 ст. 31 Закону України «Про
регулювання містобудівної
діяльності». Категорія складності
зазначеного об'єкту на підставі класу
наслідків відповідно ДБН А.2.2.-3:2012
«Склад та зміст проектної документації
на будівництво», ДБН В.1.2-14:2009 «Загальні
принципи забезпечення надійності та
конструктивної безпеки будівель,
споруд, будівельних конструкцій та
основ» та ДСТУ-Н Б. В.1.».-16:2013
«Визначення класу наслідків
(відповідальності) та категорії
складності об'єктів будівництва»
Також, відповідачем складено протокол
про правопорушення у сфері
містобудівної діяльності від 05.03.2014 та
винесено постанову від 18.03.2014
№1160/14/7126-35/1803/02/1, якою позивача визнано
винним у вчиненні правопорушення,
передбаченого абз 2 ч. 1 ст. 2 Закону
України «Про відповідальність за
правопорушення у сфері містобудівної
діяльності» та накладено штраф у
розмірі 109 620 грн.
Частиною 2 статті 19 Конституції України
встановлено, що органи державної влади
та органи місцевого самоврядування, їх
посадові особи зобов'язані діяти лише
на підставі, в межах повноважень та у
спосіб, що передбачені Конституцією та
Згідно ст.10 Закону України "Про
архітектурну діяльність", для
забезпечення під час забудови
територій, розміщення і будівництва
об'єктів архітектури додержання
суб'єктами архітектурної діяльності
затвердженої містобудівної та іншої
проектної документації, вимог вихідних
даних, а також з метою захисту державою
прав споживачів будівельної продукції
здійснюється в установленому
законодавством порядку державний
архітектурно-будівельний контроль та
Державний архітектурно-будівельний
контроль та нагляд здійснює
центральний орган виконавчої влади, що
реалізує державну політику з питань
державного архітектурно-будівельного
контролю (далі - орган державного
архітектурно-будівельного контролю).
Відповідно до п.6 ч.1 ст.7 Закону України
"Про регулювання містобудівної
діяльності" визначено, що управління у
сфері містобудівної діяльності
здійснюється шляхом контролю за
дотриманням законодавства у сфері
містобудівної діяльності, вимог
будівельних норм, державних стандартів
і правил, положень містобудівної
документації всіх рівнів, вихідних
даних для проектування об'єктів
містобудування (далі - вихідні дані),
проектної документації.
Згідно ч.1,2 ст.41 Закону України "Про
регулювання містобудівної діяльності"
державний архітектурно-будівельний
контроль - сукупність заходів,
спрямованих на дотримання вимог
законодавства у сфері містобудівної
діяльності, будівельних норм,
державних стандартів і правил.
Державний архітектурно-будівельний
контроль здійснюється органами
державного архітектурно-будівельного
контролю в порядку, встановленому
Кабінетом Міністрів України.
Посадові особи органів державного
архітектурно-будівельного контролю
під час перевірки мають право, зокрема,
складати протоколи про вчинення
правопорушень, акти перевірок та
накладати штрафи відповідно до закону;
видавати обов'язкові для виконання
приписи щодо: а) усунення порушення
вимог законодавства у сфері
містобудівної діяльності, будівельних
норм, державних стандартів і правил; б)
зупинення підготовчих та будівельних
робіт, які не відповідають вимогам
законодавства, зокрема будівельних
норм, містобудівним умовам та
обмеженням, затвердженому проекту або
будівельному паспорту забудови
земельної ділянки, виконуються без
повідомлення, реєстрації декларації
про початок їх виконання або дозволу на
виконання будівельних робіт;
забороняти за вмотивованим письмовим
рішенням керівника органу державного
архітектурно-будівельного контролю чи
його заступника експлуатацію
закінчених будівництвом об'єктів, не
прийнятих в експлуатацію (ч.4 ст.41
Закону України "Про регулювання
містобудівної діяльності").

Отже, відповідач наділений
повноваженнями здійснювати державний
архітектурно-будівельний контроль, а
також видавати відповідні приписи та
постанови.

Відповідно до п.2 Порядку здійснення
державного архітектурно-будівельного
контролю (далі - Порядок), затвердженого
Постановою Кабінету Міністрів України
від 23.05.2011 № 553 державний
архітектурно-будівельний контроль
здійснюється за дотриманням, зокрема,
вимог законодавства у сфері
містобудівної діяльності, проектної
документації, будівельних норм,
державних стандартів і правил,
технічних умов, інших нормативних
документів під час виконання
підготовчих і будівельних робіт,
архітектурних, інженерно-технічних і
конструктивних рішень, застосування
будівельної продукції.

Згідно п.5 Порядку, державний
архітектурно-будівельний контроль
здійснюється за територіальним
принципом (у межах областей) у порядку
проведення планових та позапланових
перевірок.

Підставами для проведення
позапланової перевірки, крім іншого, є
заяви фізичних та юридичних осіб про
порушення суб'єктом містобудування
вимог містобудівного законодавства.

З матеріалів справи вбачається, що
підставою для проведення перевірки
слугувала заява громадян ОСОБА_2,
ОСОБА_3 від 13.01.2014, тобто перевірку
позивача проведено за наявності
підстав визначених п. 5 Порядку.

За результатами державного
архітектурно-будівельного контролю
посадовою особою інспекції
складається акт перевірки відповідно
до вимог, установлених Порядком (п.16
Порядку).

Із матеріалів справи слідує, перевірка
позивача проводилась у присутності
представника ПАТ «Банк руський
Стандарт» та директора ПП
«Архітектурні та інженерні рішення»,
які від підпису та отримання копії акту
відмовилися.

У разі виявлення порушень вимог
законодавства у сфері містобудівної
діяльності, крім акта перевірки,
складається протокол разом з приписом
усунення порушення вимог
законодавства у сфері містобудівної
діяльності, будівельних норм,
державних стандартів і правил або
приписом про зупинення підготовчих та
будівельних робіт, які виконуються без
повідомлення, реєстрації декларації
про початок їх виконання або дозволу на
виконання будівельних робіт (п.17
Порядку).

Як зазначено вище, відповідачем
складено протокол про правопорушення у
сфері містобудівної діяльності від
05.03.2014.

Протокол протягом трьох днів після
його складення та всі матеріали
перевірки подаються керівникові
відповідної інспекції або його
заступникові для винесення постанови
про накладення штрафу, передбаченої
законодавством України (п.20 Порядку).

Якщо суб'єкт містобудування, щодо якого
здійснюється державний
архітектурно-будівельний контроль, не
погоджується з актом перевірки, він
підписує його із зауваженнями, які є
невід'ємною частиною такого акта (п.21
Порядку).

Постанова про накладення штрафу
складається у трьох примірниках.
Перший примірник постанови у триденний
строк після її прийняття вручається
під розписку суб'єкту містобудування
(керівнику або уповноваженому
представнику суб'єкта містобудування)
або надсилається рекомендованим
листом з повідомленням, про що робиться
запис у справі. Два примірники
залишаються в інспекції, яка наклала
штраф (п.22 Порядку).

Як зазначено вище, за результатом
розгляду матеріалів справи про
правопорушення у сфері містобудівної
діяльності відповідачем винесено
постанову від 18.03.2014 №1160/14/7126-35/1803/02/1,
якою позивача визнано винним у
вчиненні правопорушення,
передбаченого абз 2 ч. 1 ст. 2 Закону
України «Про відповідальність за
правопорушення у сфері містобудівної
діяльності» та накладено штраф у
розмірі 109 620 грн.

З огляду на викладене, суд дійшов
висновку, що відповідач наділений
повноваженнями здійснювати державний
архітектурно-будівельний контроль, при
призначенні ат проведенні перевірки,
за результатом якої складено акт від
05.03.2014, складанні акту перевірки та
протоколу про правопорушення у сфері
містобудівної діяльності від 05.03.2014,
відповідач діяв відповідно до
згадуваних норм Законів та з
дотриманням Порядку, що свідчить про
необґрунтованість позовних вимог в
частині визнання протиправними дій
щодо проведення позапланової
перевірки Київського відділення №13
ПАТ «Банк Руський Стандарт», складанню
акту перевірки дотримання вимог
законодавства у сфері містобудівної
діяльності, будівельних норм,
державних стандартів і правил від
05.03.2014, протоколу від 05.03.2014.

Щодо вимоги про визнання протиправною
та скасування постанови про накладення
штрафу за правопорушення у сфері
містобудівної діяльності від 18.03.2014
№1160/14/7126-35/1803/02/1 суд зазначає наступне.

Як вказано вище, в акті перевірки
відповідач зазначає, зокрема, що
проектною організацією - ПП
«Архітектурні та інженерні рішення»
проектна документація розроблена без
отримання містобудівних умов і
обмежень, а саме: не вирішено питання
оформлення права користування
земельною ділянкою, чим порушено
вимоги ч. 1 ст. 31 Закону України «Про
регулювання містобудівної
діяльності».

Відповідно до ч. 1 ст. 31 Закону України
«Про регулювання містобудівної
діяльності» проектна документація на
будівництво об'єктів розробляється у
порядку, встановленому центральним
органом виконавчої влади, що
забезпечує формування державної
політики у сфері містобудування, з
урахуванням вимог містобудівної
документації та вихідних даних і
дотриманням вимог законодавства,
будівельних норм, державних стандартів
і правил та затверджується замовником.

Згідно із п. 8 ст. 1 Закону України «Про
регулювання містобудівної діяльності»
містобудівні умови та обмеження
забудови земельної ділянки (далі -
містобудівні умови та обмеження) -
документ, що містить комплекс
планувальних та архітектурних вимог до
проектування і будівництва щодо
поверховості та щільності забудови
земельної ділянки, відступів будинків
і споруд від червоних ліній, меж
земельної ділянки, її благоустрою та
озеленення, інші вимоги до об'єктів
будівництва, встановлені
законодавством та містобудівною
документацією.

Статтею 29 Закону України «Про
регулювання містобудівної діяльності»
визначено, що основними складовими
вихідних даних є: 1) містобудівні умови
та обмеження; 2) технічні умови; 3)
завдання на проектування.

Фізична або юридична особа, яка подала
виконавчому органові сільської,
селищної, міської ради або у разі
розміщення земельної ділянки за межами
населених пунктів - районній державній
адміністрації заяву про намір щодо
забудови земельної ділянки, що
перебуває у власності або користуванні
такої особи, повинна одержати
містобудівні умови та обмеження для
проектування об'єкта будівництва.

Містобудівні умови та обмеження
надаються відповідними спеціально
уповноваженими органами
містобудування та архітектури на
безоплатній основі.

Перелік об'єктів будівництва, для
проектування яких містобудівні умови
та обмеження не надаються, визначає
центральний орган виконавчої влади, що
забезпечує формування та реалізує
державну політику у сфері будівництва,
містобудування та архітектури.

Перелік об'єктів будівництва, для
проектування яких містобудівні умови
та обмеження не надаються затверджено
наказом Міністерство регіонального
розвитку; будівництва та
житлово-комунального господарства
України (2), від 07.07.2011 № 109.

Згідно п. 25 вказаного Переліку не
потребує отримання містобудівних умов
і обмежень реконструкція житлових та
нежитлових приміщень без зміни їх
зовнішньої конфігурації, улаштування в
існуючих житлових будинках,
адміністративно-побутових будівлях
підприємств та громадських будівлях
вбудованих приміщень громадського
призначення.

Відповідно до п. 28 згадуваного Переліку
потребує отримання містобудівних умов
і обмежень улаштування засобів
безперешкодного доступу людей з
обмеженими фізичними можливостями до
об'єктів житлово-громадського
призначення.

Судом витребувано проект
«Реконструкція приміщення під
відділення ПАТ «Банк Руський Стандарт»
за адресою: вул. Фрунзе, 127 в
Подільському районі м. Києва», з якого
вбачається, що ПАТ «Банк Руський
Стандарт» фактично проведено
реконструкцію нежитлових приміщень
без зміни їх зовнішньої конфігурації з
улаштуванням засобів безперешкодного
доступу людей з обмеженими фізичними
можливостями до об'єктів
житлово-громадського призначення, що
відповідно до п. 25, 28 Переліку об'єктів
будівництва, для проектування яких
містобудівні умови та обмеження не
надаються не потребує отримання
містобудівних умов і обмежень, отже при
розробленні, отже висновок відповідача
про порушення позивачем ч. 1 ст. 31 Закону
України «Про регулювання
містобудівної діяльності» є
безпідставним.

Необґрунтованість висновку
відповідача про порушення позивачем ч.
1 ст. 31 Закону України «Про регулювання
містобудівної діяльності» свідчить
про безпідставність накладення на
позивача штрафу за порушення у сфері
містобудівної діяльності та, як
наслідок, свідчить про протиправність
оскарженої постанови та є підставою
для її скасування.

Згідно з ч.3 ст.2 Кодексу
адміністративного судочинства
України, у справах щодо оскарження
рішень, дій чи бездіяльності суб'єктів
владних повноважень адміністративні
суди перевіряють, чи прийняті (вчинені)
вони, зокрема, на підставі, у межах
повноважень та у спосіб, що передбачені
Конституцією та законами України; з
використанням повноваження з метою, з
якою це повноваження надано;
обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх
обставин, що мають значення для
прийняття рішення (вчинення дії);
безсторонньо (неупереджено);
добросовісно; розсудливо; з
дотриманням принципу рівності перед
законом, запобігаючи несправедливій
дискримінації; пропорційно, зокрема з
дотриманням необхідного балансу між
будь-якими несприятливими наслідками
для прав, свобод та інтересів особи і
цілями, на досягнення яких спрямоване
це рішення (дія); з урахуванням права
особи на участь у процесі прийняття
рішення; своєчасно, тобто протягом
розумного строку.

Відповідно до ч.1 ст.9 Кодексу
адміністративного судочинства України
суд при вирішенні справи керується
принципом законності, відповідно до
якого вирішує справи відповідно до
Конституції України та законів
України, а також міжнародних договорів,
згода на обов'язковість яких надана
Верховною Радою України. Суд
застосовує інші нормативно-правові
акти, прийняті відповідним органом на
підставі, у межах повноважень та у
спосіб, передбачені Конституцією та
законами України.

Згідно ч.1, 2 ст.71 Кодексу
адміністративного судочинства України
кожна сторона повинна довести ті
обставини, на яких ґрунтуються її
вимоги та заперечення, крім випадків,
встановлених статтею 72 цього Кодексу. В
адміністративних справах про
протиправність рішень, дій чи
бездіяльності суб'єкта владних
повноважень обов'язок щодо доказування
правомірності свого рішення, дії чи
бездіяльності покладається на
відповідача, якщо він заперечує проти
адміністративного позову.

За таких обставин, Окружний
адміністративний суд міста Києва за
правилами, встановленими ст.86 Кодексу
адміністративного судочинства
України, перевіривши наявні у справі
докази, вважає заявлені позовні вимоги
частково обґрунтованими та такими, що
підлягають частковому задоволенню.

На підставі викладеного та керуючись
ст. ст. 69-71, 128, 160-165, 167, 254 Кодексу
адміністративного судочинства
України, Окружний адміністративний суд
міста Києва, -

ПОСТАНОВИВ:

1. Позов задовольнити частково.

2. Визнати протиправною та скасувати
постанову про накладення штрафу за
правопорушення у сфері містобудівної
діяльності від 18.03.2014 №1160/14/7126-35/1803/02/1
прийняту Інспекцією державного
архітектурно-будівельного контролю у
місті Києві.

3. Відмовити в задоволенні позовних
вимог в іншій частині.

Постанова набирає законної сили в
порядку передбаченому ст.254 Кодексу
адміністративного судочинства України
та може бути оскаржена в апеляційному
порядку повністю або частково за
правилами, встановленими ст.ст.185-187
Кодексу адміністративного судочинства
України, шляхом подання через суд
першої інстанції апеляційної скарги.

Суддя
В.І. Келеберда