Справа № 815/1863/14
Суддя: Потоцька Н. В.
Дата ухвалення: 2014-04-22 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Справа № 815/1863/14
П О С Т А Н О В А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

16 квітня 2014 року
м. Одеса

Одеський окружний адміністративний
суд у складі:

головуючого судді
Потоцької Н.В.

за участю секретаря
Загрійчук О.В.

сторін:

представника позивача
Алєксєєнко О.А.

представника відповідача
не з'явився

розглянувши у відкритому судовому
засіданні справу за адміністративним
позовом товариства з
обмеженою відповідальністю «Белогві»
до державної податкової інспекції у
Приморському районі м. Одеси Головного
управління Міндоходів в Одеській
області про визнання протиправними дій
та скасування податкового
повідомлення - рішення,-

ВСТАНОВИВ:

Позивач звернувся до Одеського
окружного адміністративного суду із
зазначеним позовом до державної
податкової інспекції в Приморському
районі м. Одеси Головного управління
Міндоходів в Одеській області, в якому
просить:

- визнати протиправними дії Державної
податкової інспекції у Приморському
районі м.Одеси Головного управління
Міндоходів в Одеській області щодо
складання акту «Про результати
документальної позапланової виїзної
перевірки Товариства з обмеженою
відповідальністю «Белогві» () з питання підтвердження
господарських взаємовідносин з
приватним підприємством «Шина Люкс»
() за червень 2011 року їх
реальності та повноти відображення в
обліку за відповідний податковий
період» від 23.12.2013р. №3458/15-53-22-6/30748070;

- визнати протиправним і скасувати
податкове повідомлення-рішення
Державної податкової інспекції у
Приморському районі м. Одеси Головного
управління Міндоходів в Одеській
області від 14.01.2014р. №, прийняте на
підставі акту «Про результати
документальної позапланової виїзної
перевірки Товариства з обмеженою
відповідальністю «Белогві» () з питання підтвердження
господарських взаємовідносин з
приватним підприємством «Шина Люкс»
() за червень 2011 року їх
реальності та повноти відображення в
обліку за відповідний податковий
період» від 23.12.2013р. №3458/15-53-22-6/30748070.

В обґрунтування своєї правової позиції
позивач зазначив, що не погоджується з
прийнятим податковим органом
повідомленням-рішенням від 14.01.2014р.
№, оскільки воно прийняте з
порушенням вимог законодавства
України, на підставі необгрунтованих
висновків акту перевірки від 23.12.2013р.
№3458/15-53-22-6/30748070, без фактичного її
проведення.

Представник позивача в судовому
засіданні заявлені вимоги підтримав в
повному обсязі з підстав. викладених в
адміністративному позові та наданих в
судовому засіданні поясненнях та
просив їх задовольнити.

Представник відповідача в судове
засідання не з'явився про дату, час та
місце проведення судового засідання
повідомлявся завчасно та належним
чином, що підтверджується матеріалами
справи.

Згідно частини 4 статті 128 КАС України у
разі неприбуття відповідача - суб'єкта
владних повноважень, належним чином
повідомленого про дату, час і місце
судового розгляду, без поважних причин
або без повідомлення ним про причини
неприбуття розгляд справи не
відкладається і справу може бути
вирішено на підставі наявних у ній
доказів.

«Розгляд справи не відкладається» -
зазначена норма є імперативною: суд
повинен розпочати розгляд справ.

Відповідно до вимог статті 122 КАС
України адміністративна справа має
бути розглянута і вирішена протягом
розумного строку, але не більше місяця
з дня відкриття провадження у справі,
якщо інше не встановлено цим Кодексом.

Згідно приписів статті 6 Конвенції про
захист прав людини і основоположних
свобод, визначено, що кожен має право на
справедливий і публічний розгляд його
справ упродовж розумного строку
незалежним і безстороннім судом,
встановленим законом, якій вирішить
спір щодо його прав та обов'язків.

При цьому вжиття заходів для
прискорення процедури розгляду справ є
обов'язком не тільки для держави, а й
осіб, які беруть участь у справі. Так,
Європейський суд з прав людини в
рішенні від 21 грудня 2006 року у справі
«Мороз та інші проти України» зазначив,
що розумність строку проваджень
повинна оцінюватись у світлі обставин
справи та з урахуванням наступних
критеріїв: складність справи,
поведінка заявників і відповідних
органів державної влади та того, яку
важливість для заявників мало питання,
що розглядалося.

Отже, суд вважає, що вжив всі залежні
від нього заходи для повідомлення
відповідача належним чином про час і
місце розгляду судової справи з його
участю для реалізації ним права
судового захисту своїх прав та
інтересів.

Крім того, суд вважає за необхідне
наголосити, на тому, що саме
національним судам належить функція
керування провадженнями таким чином,
щоб вони були швидкими та ефективними
(рішення Європейського суду з прав
людини від 21 грудня 2006 року справа
«Мороз та інші проти України»).

З огляду на викладене суд вважає, що
справу можливо розглянути без участі
відповідача, суб'єкта владних
повноважень, належним чином
повідомленого про розгляд справи, на
підставі наявних у ній доказів.

Вивчивши матеріали справи, заслухавши
пояснення представника позивача,
дослідивши обставини, якими
обґрунтовуються позовні вимоги,
перевіривши їх доказами, судом
встановлено наступне.

ДПІ у Приморському районі м. Одеси
Головного управління Міндоходів в
Одеській області 14.11.2013 року на адресу
керівника ТОВ «Белогві» направлений
лист №17281/10/15-53-22-6/50 «Про надання
пояснень та їх документального
підтвердження». На підставі пп. 20.1.4, пп.
20.1.6 п. 20.1 ст. 20 Податкового кодексу
України, відповідач просить надати, у
встановлений законодавством термін,
пояснення та їх документальне
підтвердження фінансово -
господарської діяльності підприємства
по взаємовідносинам з ПП «Шина люкс»
() за період червень 2011
року (а/с.37).

28.11.2013 року за № 2811/13-1 ТОВ «Белогві»
надало відповідь на вказаний лист, в
якому зазначило, що у якості правової
підстави для виконання вимог
контролюючого органу у листі від
14.11.2013р. №17281/10/15-53-22-6/50 здійснено
посилання на п.п. 20.1.4, 20.1.6 п. 20.1 ст. 20 ПК
України.

Відповідно до вказаних норм ПК України,
контролюючі органи мають право
проводити відповідно до законодавства
перевірки і звірки платників податків
(крім Національного банку України), у
тому числі після проведення процедур
митного контролю та/або митного
оформлення; запитувати та вивчати під
час проведення перевірок первинні
документи, що використовуються в
бухгалтерському обліку, регістри,
фінансову, статистичну та іншу
звітність, пов'язану з обчисленням і
сплатою податків, зборів, платежів,
виконанням вимог законодавства,
контроль за додержанням якого
покладено на контролюючі органи.

Натомість, на даний час перевірки
відносно TOB «Белогві» контролюючим
органами не проводяться, а враховуючи
перебування даного платника на
податковому обліку в Державній
податковій інспекції Приморському
районі м. Одеси Головного управління
Міндоходів в Одеській області, про
вказані обставини саме цей орган
виконавчої влади обізнаний.

Відповідно, витребування пояснень і їх
документального підтвердження листом
від 14.11.2013р. №17281/10/15-53-22-6/50 не
узгоджується і не відповідає п.п. 20.1.4,
20.1.6 п. 20.1 ст. 20 Податкового кодексу
України.

Крім того, вказаними нормами взагалі не
передбачено право контролюючого
органу на витребування копій первинних
документів, ще й у вигляді їх
засвідчених копіях, а передбачено лише
право запитувати та вивчати такі
документи і виключно при проведені
перевірок.

Стосовно посилання на п. п. 78.1.1 п. 78.1 ст.
78 ПК України, TOB «Белогві» зазначало, що
даною нормою визначено право
контролюючого органу на проведення
позапланової виїзної перевірки у разі
коли за наслідками перевірок інших
платників податків або отримання
податкової інформації виявлено факти,
що свідчать про можливі порушення
платником податків податкового,
валютного та іншого законодавства,
контроль за дотриманням якого
покладено на контролюючі органи, якщо
платник податків не надасть пояснення
та їх документальні підтвердження на
обов'язковий письмовий запит
контролюючого органу протягом 10
робочих днів з дня отримання запиту.

Натомість, які саме були виявлені
факти, що свідчать про можливі
порушення платником податків
податкового, валютного та іншого
законодавства в листі від 14.11.2013р.
№17281/10/15-53-22-6/50 не вказано (а/с. 33-34).

Вчинені дії стали підставою для
проведення оскаржуваної перевірки, а
саме:

На підставі направлень, виданих
Державною податковою інспекцією у
Приморському районі м. Одеси Головного
управління Міндоходів в Одеській
області №001166/1176, №001167/1177 від 06.12.2013 р.,
згідно із пп. 20.1.4 п.20.1 ст.20, пп. 78.1.4 п. 78.1
ст. 78 ПК України, відповідно до Наказу
Державної податкової інспекції у
Приморському районі м. Одеси Головного
управління Міндоходів в Одеській
області від 06.12.2013 р. № 1417, проведена
позапланова виїзна перевірка
товариства з обмеженою
відповідальністю «Белогві» () щодо підтвердження господарських
взаємовідносин з приватним
підприємством «Шина Люкс» ()
за червень 2011 року.

Директор ТОВ «Белогві» Кудін О.В.
відмовився від підпису направлень на
перевірку та отримання копії наказу,
про що складений Акт від 10.12.2013 р. №
3231/15-53-22-6/30748070.

Перевірка проводилась з 10.12.2013р. по
16.12.2013р.

Згідно п.2 «Порядку оформлення
результатів документальних перевірок
з питань дотримання податкового,
валютного та іншого законодавства»,
затвердженого наказом ДПА України від
22.12.2010р. № 984 та зареєстрованого
Мінюстом 12.01.2011р. за №34/18772, для
посадових осіб органів державної
податкової служби під час проведення
перевірок підставами для висновків є:
документи, визначені цим Кодексом:
податкова інформація; експертні
висновки; судові рішення; інші
матеріали, отримані в порядку та у
спосіб, передбачені цим Кодексом або
іншими законами, контроль за
дотриманням яких покладений на органи
державної податкової служби.
Документальна перевірка проводиться
на підставі податкових декларацій
(розрахунків), а також отриманих в
установленому законодавством порядку
органом державної податкової служби
документів та податкової інформації, у
тому числі за результатами перевірок
інших платників податків.

За результатами перевірки було
складено акт №3458/15-53-22-6/30748070 від 23.12.2013р.
яким встановлено порушення:

- п. 198.6 ст.198 Податкового кодексу
України (зі змінами та доповненнями), в
результаті чого встановлено завищення
від'ємного значення різниці між сумою
податкового зобов'язання та сумою
податкового кредиту поточного
(звітного) податкового періоду у сумі 10
945 грн. за червень 2011 року ( а/с. 12-21).

Податковим органом на підставі
встановлених порушень прийнято
податкове повідомлення - рішення №
від 14 січня 2014 року (а/с. 10).

Надаючи належну правову оцінку спірним
правовідносинам суд виходив з
наступного.

Приписами «Методичних рекомендацій
щодо порядку організації та проведення
перевірок платників податків»
(Методичні рекомендації), які
розроблено відповідно до вимог
Податкового кодексу України та Закону
України "Про державну податкову службу
в Україні", для застосування посадовими
(службовими) особами органів державної
податкової служби при організації
документальних перевірок платників
податків з питань дотримання
податкового, валютного та іншого
законодавства, контроль за дотриманням
якого покладено на органи державної
податкової служби, а також фактичних
перевірок щодо дотримання порядку
здійснення платниками податків
розрахункових операцій, ведення
касових операцій, наявності ліцензій,
патентів, свідоцтв, у тому числі
свідоцтв про державну реєстрацію,
дотримання роботодавцем законодавства
щодо укладення трудового договору,
оформлення трудових відносин з
працівниками (найманими особами),
встановлено.

Відповідно до пункту 77.4 статті 77,
пункту 78.4 статті 78, пункту 79.2 статті 79
та пункту 80.2 статті 80 розділу II Кодексу
про проведення документальної
планової, позапланової та фактичної
перевірки відповідним керівником
органу державної податкової служби
приймається рішення (із зазначенням
підстав для проведення перевірки, дати
її початку та тривалості), яке з
урахуванням вимог Кодексу
оформлюється наказом.

Пунктом 1.3. Методичних рекомендацій
визначено обґрунтовані пропозиції
щодо необхідності проведення
документальної позапланової або
фактичної перевірки оформлюються
доповідною запискою (висновком) за
підписом керівника структурного
підрозділу, який відповідно до
функціональних обов'язків має
інформацію, що може слугувати
підставою для проведення
документальної позапланової або
фактичної перевірки відповідно до
чинного законодавства.

Доповідна записка (висновок) надається
на розгляд керівника органу ДПС, який
приймає рішення про доцільність
проведення такої перевірки та визначає
підрозділ, який буде проводити
(очолювати) цю перевірку, відповідати
за її організацію та координацію дій
залучених працівників інших
структурних підрозділів, а також
реалізацію матеріалів.

В свою чергу пунктом 78.1 статті 78 ПК
України встановлені обставини за
наявності яких проводиться
документальна позапланова перевірка.

Так, відповідно до підпункту 78.1.1 пункту
78.1 статті 78 Податкового кодексу
України, документальна позапланова
перевірка здійснюється за наявності,
зокрема, такої обставини: за наслідками
перевірок інших платників податків або
отримання податкової інформації
виявлено факти, що свідчать про можливі
порушення платником податків
податкового, валютного та іншого
законодавства, контроль за дотриманням
якого покладено на контролюючі органи,
якщо платник податків не надасть
пояснення та їх документальні
підтвердження на обов'язковий
письмовий запит контролюючого органу,
в якому зазначаються можливі порушення
цим платником податків податкового,
валютного та іншого законодавства
протягом 10 робочих днів з дня отримання
запиту.

Крім того, суд звертає увагу, що
Документальною виїзною перевіркою
вважається перевірка, яка проводиться
за місцезнаходженням платника
податків чи місцем розташування
об'єкта права власності, стосовно якого
проводиться така перевірка.

З цього приводу судом досліджений
«Журнал реєстрації перевірок» у якому
представник контролюючого органу
повинен перед початком перевірки
обов'язково зробити запис, заповнюючи
усі необхідні графи та поставити свій
підпис. У наданому суду «Журналі»
внесений запис № 23 «Документальна
планова виїзна перевірка», на підставі
направлення № 5/22-07 від 10.02.2014 р., початок
перевірки 20.02.2014 р. та запис № 24
«Документальна планова виїзна
перевірка», на підставі направлень від
20.02.2014 р., початок перевірки 24.02.2014 р.
кінець перевірки 05.03.2014 р.

Отже, у дослідженому судом «Журналі
реєстрації перевірок» відсутні
відомості про проведення оскаржуваної
виїзної перевірки, які в обов'язковому
порядку повинні бути внесені до нього.

Також, суд звертає увагу, що підрозділ
органу ДПС, який здійснює (очолює)
документальну позапланову перевірку
або фактичну перевірку, забезпечує
проведення доперевірочного аналізу
діяльності платника податків.

Доперевірочний аналіз є невід'ємною
частиною процесу підготовки до
проведення документальних перевірок
дотримання податкового, валютного та
іншого законодавства та фактичних
перевірок і здійснюється на підставі
інформації, отриманої від відповідних
структурних підрозділів, а також іншої
наявної в органі ДПС інформації щодо
платника податків, отриманої як з
внутрішніх, так і зовнішніх джерел (п.
1.4).

При організації документальних
перевірок доперевірочний аналіз
здійснюється з опрацюванням:

а) загальних реєстраційних даних;

б) показників фінансової (за наявності)
та податкової звітності (при виявлених
розбіжностях проаналізувати причини);

в) інформації про пов'язаних осіб;

г) інформації, отриманої з ДКЦПФР, про
укладені угоди з цінними паперами;

д) інформації, отриманої від інших
підрозділів;

е) інформації щодо проведених операцій
з нерезидентами;

є) інформації із відкритих джерел (ЗМІ,
Інтернету тощо);

ж) інформації щодо взаємовідносин з
будь-якими контрагентами;

з) інформації щодо застосування
платником податків схем ухилення від
оподаткування або схем мінімізації (за
наявності);

і) іншої інформації щодо платника
податків, яка може бути використана при
проведенні доперевірочного аналізу, з
метою визначення можливих ризиків
порушень платником податків чинного
законодавства та питань, що підлягають
першочерговій перевірці.

Крім того, пунктом 73.3 статті 73
Податкового кодексу України
передбачено, що контролюючі органи
мають право звернутися до платників
податків та інших суб'єктів
інформаційних відносин із письмовим
запитом про подання інформації
(вичерпний перелік та підстави надання
якої встановлено законом), необхідної
для виконання покладених на
контролюючі органи функцій, завдань, та
її документального підтвердження.

Письмовий запит про подання інформації
надсилається платнику податків або
іншим суб'єктам інформаційних відносин
за наявності хоча б однієї з таких
підстав: 1) за результатами аналізу
податкової інформації, отриманої в
установленому законом порядку,
виявлено факти, які свідчать про
порушення платником податків
податкового, валютного законодавства,
законодавства у сфері запобігання та
протидії легалізації (відмиванню)
доходів, одержаних злочинним шляхом,
або фінансуванню тероризму та іншого
законодавства, контроль за дотриманням
якого покладено на контролюючі органи;
2) для визначення рівня звичайних цін на
товари (роботи, послуги) під час
проведення перевірок та в інших
випадках, передбачених статтею 39 цього
Кодексу; 3) виявлено недостовірність
даних, що містяться у податкових
деклараціях, поданих платником
податків; 4) щодо платника податків
подано скаргу про ненадання таким
платником податків податкової
накладної покупцю або про порушення
правил заповнення податкової
накладної; 5) у разі проведення
зустрічної звірки; 6) в інших випадках,
визначених цим Кодексом.

Відповідно до пункту 10 Порядку
періодичного подання інформації
органам державної податкової служби та
отримання інформації зазначеними
органами за письмовим запитом,
затвердженого постановою Кабінету
Міністрів України від 27 грудня 2010 року
№1245, у запиті зазначаються посилання
на норми закону, відповідно до яких
орган державної податкової служби має
право на отримання такої інформації;
підстави для надіслання запиту; опис
інформації, що запитується, та в разі
потреби перелік документів, що її
підтверджують.

Судом встановлено, що у листі від 14.11.2013
р. (запиті) відповідача визначено опис
інформації, види та типи конкретних
документів, які витребовувались,
період, за який слід надати документи, а
також попереджено про строки подання
вказаних документів та про наслідки їх
неподання, однак, не вказані правові
підстави для надіслання запиту
визначені податковим законодавством,
що свідчить про формування та
надіслання запиту який не відповідає
вимогам пункту 73.3 Податкового кодексу
України та пункту 10 Порядку від 27
грудня 2010 року № 1245.

Вирішуючи питання наявності підстав
для проведення документальної
позапланової виїзної перевірки на
підставі підпункту 78.1.1 пункту 78.1
статті 78 Податкового кодексу України,
та відповідно для прийняття наказу про
призначення такої перевірки, судом
встановлено, що у спірних
правовідносинах такі підставі
відсутні, що виключає можливість
проведення документальної
позапланової невиїзної перевірки та
прийняття відповідного наказу, згідно
вимог Податкового кодексу України.

По суті встановлених порушень, які
відображені у Акті перевірки від
23.12.2013р. №3458/15-53-22-3748070 TOB «Белогві» судом
встановлено наступне.

Для проведення перевірки щодо
підтвердження господарських відносин
з ПП «Шина Люкс» () їх
реальності здійснення та повноти
відображення в обліку за червень 2011
року TOB «Белогві» був направлений запит
№17281/10/15-53-22-6/50 від 14.11.2013, який був
отриманий нарочно 20.11.2013року. На
вказаний запит TOВ «Белогві» надало
лист (відповідь) від 28.11.2013 №2811/13-1.

На момент здійснення перевірки
посадовою особою підприємства є -
директор Кудін О.В., який відмовився від
підпису направлень на перевірку та
отримання копії наказу на проведення
перевірки, про що складено акт про
відмову від підпису у направлені на
перевірку №3231/15-53-22-6/30748070 від 10.12.2013 р.

На підставі вищезазначеного, керуючись
п. 81.1 ст. 81 ПК України «При пред'явленні
направлення платнику податків та/або
посадовим (службовим) особам платника
податків (його представникам або
особам, які фактично проводять
розрахункові операції) такі особи
розписуються у направленні із
зазначенням свого прізвища, імені, по
батькові, посади, дати і часу
ознайомлення. У разі відмови платника
податків та/або посадових (службових)
осіб платника податків (його
представників або осіб, які фактично
проводять розрахункові операції)
розписатися у направленні на перевірку
посадовими (службовими) особами органу
державної податкової служби
складається акт, який засвідчує факт
відмови. У такому випадку акт про
відмову від підпису у направленні на
перевірку є підставою для початку
проведення такої перевірки».

Перелік комп'ютерних автоматизованих
інформаційних систем, інформація яких
використано під час перевірки:

- дані бази даних «Податковий блок» (АІС
«Облік податків та платежів», АІС
«Система співставлення податкових
зобов'язань та податкового кредиту в
розрізі контрагентів»), система Бест -
Звіт;

- податкова декларація з податку на
додану вартість за червень 2011 року
№ від 21.07.2011 (основна), додаток №5
«Розшифровки податкових зобов'язань та
податкового кредиту в розрізі
контрагентів» за червень 2011р. №
від 21.07.2013 року (основна).

- акт ДПІ у Малиновському районі м.
Одеси Одеської області ДПС від 13.08.2013р.
№20/22-214/36232664 «Про результати
документальної позапланової виїзної
перевірки ПП «Шина Люкс» () з
питань дотримання вимог податкового,
валютного та іншого законодавства по
взаємовідносинам з ПП «Гамма - Плюс»
() за період з 01.06.2010 по
31.10.2011».

Опрацюванням баз даних податкового
органу при проведенні позапланової
виїзної перевірки господарських
відносин TOB «Белогві» з платником
податків ПП «Шина Люкс», за червень 2011
року та дослідження їх реальності
здійснення та повноти відображення в
обліку встановлено, що відповідно до
бази даних податкового органу
«Податковий блок» за червень 2011 року TOB
«Белогві» надано декларацію з податку
на додану вартість з додатками, з якої
встановлено включення сум ПДВ, що
входять до вартості придбання послуг
від постачальника ПП «Шина Люкс».

Також опрацьований Витяг з акту від
13.08.2013р. №20/22-214/36232664 «Про результати
документальної позапланової виїзної
перевірки ПП «Шина Люкс» () з питань дотримання вимог
податкового, валютного та іншого
законодавства по взаємовідносинам з ПП
«Гамма - Плюс» () за
період з 01.06.2010 по 31.10.2011».

Для проведення перевірки ПП «Шина
Люкс» з питання дотримання вимог
податкового законодавства щодо
взаєморозрахунків та правових
відносин з ПП «Гамма Плюс» () за період 01.06.2010 по 31.10.2011 року, а
саме - правильності формування валових
витрат та податкового кредиту за
перевіряємий період використані
наступні матеріали:

1. Декларації з податку на прибуток
підприємства, надані підприємством до
ДПІ у Малиновському районі м. Одеси за
період 01.06.2010 по 31.10.2011

2. Декларації з податку на додану
вартість, додатки №5 «Розшифровки
податкових зобов'язань та податкового
кредиту в розрізі контрагентів»,
надані підприємством до ДПІ у
Малиновському м. Одеси за період 01.06.2010
по 31.10.2011

3. Бази даних: АІС «Податковий
блок».

4. Податкова інформація: Акт ДПІ у
Приморському районі м.Одеси по ПП «Гама
Плюс» від 16.05.2013 року №2805/22-3/30047509,
отриманий з даних інформаційної
системи «Податковий блок».

5. Первинні документи по
господарських взаємовідносинах з ПП
«Гамма Плюс» () за період
01.06.2010 по 31.10.2011 року: договір, товарні
накладні, податкові накладні, реєстр
отриманих податкових накладних за
період 01.06.2010 по 31.10.2011 року, та інші.

Між ПП «Шина Люкс» і ПП «Гамма Плюс»
було укладено договір поставки
автомобільних шин від 01.06.2010р. №01-0610,
згідно якого право власності на товар
переходить до Покупця з моменту
отримання відповідних документів на
товар. Продавець зобов'язаний до
фактичного передання товару Покупцю
зберігати товар, не допускаючи його
погіршення.

Товар вважається поставленим
Продавцем і прийнятим Покупцем з
моменту підписання сторонами
відповідного Акту приймання-передачі
або отримання Покупцем видаткової
накладної, тощо. Продавець разом з
товаром передає Покупцю наступні
документи: акт приймання-передачі або
Товарну накладну, податкову накладну,
інші документи, за погодженням сторін.

Крім того, податковий орган вказує, що
за юридичною адресою підприємство ПП
«ГАММА-ПЛЮС» - м. Одеса, вул. Куликове
Поле, буд. 1, оф. 412 не знаходиться.

Стан підприємства - триває процедура
припинення (направлені заперечення
органу ДПС).

Згідно останнього звіту за формою 1-ДФ
за 1 півріччя 2012 року встановлено, що на
підприємстві ПП «ГАММА-ПЛЮС» працює 1
особа.

Враховуючи вищевикладене встановлено,
що по фінансово-господарським
операціям у січні 2010 р. по листопад 2011 р.
ПП «ГАММА-ПЛЮС» мають ознаки
проведення безтоварних операцій».

З урахуванням викладеного, податковим
органом встановлено: ознаки судової
доктрини «Економічної доцільності
угоди», яка передбачає тільки одну
кваліфікаційну вимогу до діяльності
платника податків - за результатами
вчиненої господарської діяльності
повинен бути отриманий прибуток з
якого необхідно утримати податки,
збори та інше. Відсутність за
місцезнаходженням платника податків,
невиконання угод та неподання
звітності є достатніми та допустимими
доказами вчинення суб'єктом
господарювання незаконної
господарської діяльності з метою
мінімізації податкових зобов'язань та
без економічної обгрунтованості
укладених угод.

Відповідно постанови слідчого ДПІ у
Голосіївському районі м. Києва від
05.03.2013 року та висновку ВПМ ДПІ у
Приморському районі м. Одеси Одеської
області ДПС від 16.05.2013,
фінансово-господарські операції ПП
«ГАММА-ПЛЮС» () за період: з
01.01.2010 року по 30.11.2011 року мають ознаки
безтоварності проведених операцій.

Вирішуючи заявлений спір по суті, суд
зазначає, що відповідно до пункту 5.2
розділу II «Порядку оформлення
результатів документальних перевірок
з питань дотримання податкового,
валютного та іншого законодавства»,
затвердженого наказом ДПА України від
22.12.2010 року №984 (далі - Порядок №984), у
разі встановлення перевіркою порушень
податкового законодавства за кожним
відображеним в акті фактом порушення
необхідно: 1) чітко викласти зміст
порушення з посиланням на конкретні
пункти і статті законодавчих актів, що
порушені платником податків, зазначити
період (місяць, квартал, рік)
фінансово-господарської діяльності
платника податків та господарську
операцію, в результаті якої здійснено
це порушення, при цьому додати до акта
письмові пояснення посадових осіб
платника податків або його законних
представників щодо встановлених
порушень; 2) зазначити первинні
документи, на підставі яких вчинено
записи у податковому та
бухгалтерському обліку, навести
регістри бухгалтерського обліку,
кореспонденцію рахунків операцій та
інші документи, пов'язані з обчисленням
і сплатою податків і зборів, та докази,
що підтверджують наявність факту
порушення; 3) у разі відсутності
первинних документів або ненадання для
перевірки первинних та інших
документів, що підтверджують факт
порушення, зазначити перелік цих
документів.

Право на віднесення сум податку до
податкового кредиту виникає у разі
здійснення операцій, зокрема, з
придбання або виготовлення товарів (у
тому числі в разі їх ввезення на митну
територію України) та послуг - п.198.1 ст.
198 ПКУ.

Пунктом 198.2 ст. 198 вказаного вище
Кодексу, визначено, що датою виникнення
права платника податку на віднесення
сум податку до податкового кредиту
вважається дата тієї події, що
відбулася раніше:

- дата списання коштів з банківського
рахунка платника податку на оплату
товарів/послуг;

- дата отримання платником податку
товарів/послуг, що підтверджено
податковою накладною.

За приписами пункту 198.3 статті 198
Податкового кодексу України
податковий кредит звітного періоду
визначається виходячи з договірної
(контрактної) вартості товарів/послуг,
але не вище рівня звичайних цін,
визначених відповідно до статті 39
цього Кодексу, та складається з сум
податків, нарахованих (сплачених)
платником податку за ставкою,
встановленою пунктом 193.1 статті 193
цього Кодексу, протягом такого
звітного періоду у зв'язку з:

- придбанням або виготовленням товарів
(у тому числі при їх імпорті) та послуг з
метою їх подальшого використання в
оподатковуваних операціях у межах
господарської діяльності платника
податку;

- придбанням (будівництвом,
спорудженням) основних фондів
(основних засобів, у тому числі інших
необоротних матеріальних активів та
незавершених капітальних інвестицій у
необоротні капітальні активи), у тому
числі при їх імпорті, з метою
подальшого використання в
оподатковуваних операціях у межах
господарської діяльності платника
податку.

Право на нарахування податкового
кредиту виникає незалежно від того, чи
такі товари/послуги та основні фонди
почали використовуватися в
оподатковуваних операціях у межах
господарської діяльності платника
податку протягом звітного податкового
періоду, а також від того, чи здійснював
платник податку оподатковувані
операції протягом такого звітного
податкового періоду.

Відповідно до пункту 198.6 статті 198 ПКУ
не відносяться до податкового кредиту
суми податку, сплаченого (нарахованого)
у зв'язку з придбанням товарів/послуг,
не підтверджені податковими
накладними (або підтверджені
податковими накладними, оформленими з
порушенням вимог статті 201 цього
Кодексу) чи не підтверджені митними
деклараціями, іншими документами,
передбаченими пунктом 201.11 статті 201
цього Кодексу.

У разі коли на момент перевірки
платника податку органом державної
податкової служби суми податку,
попередньо включені до складу
податкового кредиту, залишаються не
підтвердженими зазначеними цим
пунктом документами, платник податку
несе відповідальність відповідно до
цього Кодексу.

Об'єктом оподаткування є певні
операції між конкретними суб'єктами
господарювання, а не договори, укладені
між ними, або незаявленими в таких
операціях третіми особами. Відсутність
особи за місцезнаходженням,
відсутність можливості перевірити
первинні документи не є самостійними і
достатніми підставами для визнання
угод недійсними (фіктивними). Тільки
встановлення мети та факту порушення
публічного порядку, ухилення від
оподаткування або створення умов для
порушення чинного законодавства,
відсутності наміру здійснити реальну
господарську операцію та її
нездійснення із штучним складанням
первинних документів може служити
підставою для вирішення питання про
визнання недійсними (фіктивними) угод у
встановленому законом порядку.

Поряд з цим, саме такі підстави можуть
свідчити про відсутність
оподатковуваної операції та/або
відсутність належних первинних
документів, що не може мати наслідком
внесення в податковий облік відомостей
щодо здійснення таких операції, та,
відповідно, отримання податкових
переваг у вигляді податкового кредиту
або валових витрат.

Окремою підставою для відсутності у
платника податків права на отримання
зазначених податкових переваг є
відсутність необхідних первинних
документів, що підтверджують
здійснення операцій, недоліки таких
документів, або складання таких
документів при фактичному
нездійсненні заявлених операцій, тобто
відображення у первинних документах
недостовірних даних.

Для вирішення спору по суті та надання
оцінки правомірності проведення
позивачем податкового обліку суд
перевіряє відповідність вимогам
законодавства первинних документів, їх
наявність, що вимагається
нормативно-правовими актами та
безпосередньо укладеними угодами, що в
свою чергу в певній мірі свідчить про
реальність таких операцій.

Суд не враховує як належний доказ на
підтвердження відсутності
господарських операцій між позивачем
та ПП «Шина Люкс» акт від 13.08.2013р.
№20/22-214/36232664 «Про результати
документальної позапланової виїзної
перевірки ПП «Шина Люкс» () з питань дотримання вимог
податкового, валютного та іншого
законодавства по взаємовідносинам з ПП
«Гамма - Плюс» () за
період з 01.06.2010 по 31.10.2011», оскільки
чинне податкове законодавство не
ставить податковий облік платника
податків в залежність від
правомірності господарської
діяльності його контрагентів.

Тому, припущення відповідача про
нереальність здійснення господарських
операцій, з посиланням на висновки,
зроблені у вказаному акті, судом
вважаються необґрунтованими.

Судом були досліджені первинні
документи, що стосуються господарської
діяльності позивача з його
контрагентом та встановлено, що
вказана господарська операція
пов'язана з господарською діяльністю
ТОВ «Белогві», а первинні документи
складені відповідно до вимог Закону
України «Про бухгалтерський облік та
фінансову звітність в Україні», а тому
суд вважає висновки податкового
органу, викладені в акті перевірки,
неправомірними виходячи з наступних
підстав.

Щодо взаємовідносин ТОВ «Белогві» з ПП
«Шина Люкс» судом встановлено, що між
ними був укладений Договір поставки №
09/06 від 09.06.2011 року.

Під час розгляду справи з'ясовано, що
зазначений договір був виконаний
сторонами в повному обсязі. ТОВ
«Белогві» здійснило оплату за
вказаним договором та фактично
отримало «Товар», що підтверджується
відповідними первинними документами,
наданими до матеріалів справи., а саме:

- податкові накладні;

- витратні накладні;

- лист повідомлення на адресу ПП
«Шина Люкс» ;

- Наказ про матеріально
відповідальну особу № 15/06-11 від 15.06.2011р.;

- журнал реєстрації перевірок ТОВ
«Белогві»;

- Наказ по особовому складу № 5-ОК
від 15.05.2011р.;

- Журнал реєстрації довіреностей
ТОВ «Белогві»;

- свідоцтва про реєстрацію
транспортного засобу;

- Акти списання та картки обліку
шин та АКБ.

Таким чином, суд приходить до висновку,
що відповідно до складених первинних
документів ТОВ «Белогві» правомірно
віднесло до складу податкового кредиту
суми по взаємовідносинам з ПП «Шина
Люкс» у перевіряємому періоді.

Задовольняючи адміністративний позов,
суд також виходить із того, що згідно з
пунктом 44.1 статті 44 ПК України, для
цілей оподаткування платники податків
зобов'язані вести облік доходів, витрат
та інших показників, пов'язаних з
визначенням об'єктів оподаткування
та/або податкових зобов'язань, на
підставі первинних документів,
регістрів бухгалтерського обліку,
фінансової звітності, інших
документів, пов'язаних з обчисленням і
сплатою податків і зборів, ведення яких
передбачено законодавством.

Платникам податків забороняється
формування показників податкової
звітності, митних декларацій на
підставі даних, не підтверджених
документами, що визначені абзацом
першим цього пункту.

Суд вважає за необхідне зазначити, що
право платника податків на витрати не
залежить від податкового обліку інших
платників податків, а залежить лише від
дотримання вимог ПКУ самим платником,
який це право реалізує.

Відповідно до ч. 2 ст. 161 КАС України при
виборі правової норми, що підлягає
застосуванню до спірних правовідносин,
суд зобов'язаний враховувати висновки
Верховного Суду України, викладені у
рішеннях, прийнятих за результатами
розгляду заяв про перегляд судового
рішення з підстави, передбаченої
пунктом 1 частини першої статті 237 цього
Кодексу.

Відповідно до ст. 17 Закону України «Про
виконання рішень та застосування
практики Європейського Суду з прав
людини» практика Європейського Суду з
прав людини є джерелом права та
свідчить про те, що якщо державні
органи мають інформацію про
зловживання в системі оподаткування
конкретною компанією, вони повинні
застосовувати відповідні заходи саме
до цього суб'єкту, а не розповсюджувати
негативні наслідки на інших осіб при
відсутності зловживання з їх боку
(рішення Європейського Суду від 09.01.2007р.
у справі «Інтерсплав проти України»).

Крім того, будь-яка неправомірна
діяльність контрагентів не впливають
на результати діяльності позивача і не
можуть бути підставою для притягнення
до відповідальності платника податку,
оскільки згідно ч. 2 ст. 61 Конституції
України, юридична відповідальність
особи має індивідуальний характер.

Також, суд вважає за доцільне
зазначити, що відповідно до частини 2
статті 8 Кодексу адміністративного
судочинства України суд застосовує
принцип верховенства права з
урахуванням судової практики
Європейського Суду з прав людини.

У рішенні Європейського суду з прав
людини від 22.01.2009 у справі «БУЛВЕС» АД
проти Болгарії» (заява № 3991/03)
зазначено, що у разі якщо національні
органи за відсутності будь-яких
вказівок на безпосередню участь
фізичної або юридичної особи у
зловживанні, пов'язаним зі сплатою ПДВ,
який нараховується у ланцюгу поставок,
або будь-яких вказівок на обізнаність
про таке порушення, все ж таки
застосовують негативні наслідки до
отримувача оподатковуваної ПДВ
поставки, який повністю виконав свої
зобов'язання, за дії або бездіяльність
постачальника, який перебував поза
межами контролю отримувача і у
відношенні якого у нього не було
засобів перевірки та забезпечення його
виконання, то такі владні органи
порушують справедливий баланс, який
має підтримуватися між вимогами
суспільних інтересів та вимогами
захисту права власності.

Згідно з ч. 2 ст. 19 Конституції України,
органи державної влади, їх посадові
особи зобов'язані діяти лише на
підставі, в межах повноважень та у
спосіб, що передбачені Конституцією та
законами України.

На підставі п. 3 ч. 3 ст. 2 КАС України, у
справах щодо оскарження рішень, дій чи
бездіяльності суб'єктів владних
повноважень адміністративні суди
перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони:
1) на підставі, у межах повноважень та у
спосіб, що передбачені Конституцією та
законами України; 2) з використанням
повноваження з метою, з якою це
повноваження надано; 3) обґрунтовано,
тобто з урахуванням усіх обставин, що
мають значення для прийняття рішення
(вчинення дії); 4) безсторонньо
(неупереджено); 5) добросовісно; 6)
розсудливо; 7) з дотриманням принципу
рівності перед законом, запобігаючи
несправедливій дискримінації; 8)
пропорційно, зокрема з дотриманням
необхідного балансу між будь-якими
несприятливими наслідками для прав,
свобод та інтересів особи і цілями, на
досягнення яких спрямоване це рішення
(дія); 9) з урахуванням права особи на
участь у процесі прийняття рішення; 10)
своєчасно, тобто протягом розумного
строку.

Згідно положень частини другої статті
71 Кодексу адміністративного
судочинства України в
адміністративних справах про
протиправність рішень, дій чи
бездіяльності суб'єкта владних
повноважень обов'язок щодо доказування
правомірності свого рішення, дії чи
бездіяльності покладається на
відповідача, якщо він заперечує проти
адміністративного позову.

Перевіривши оскаржуване податкове
повідомлення-рішення від 14.01.2014 p.
№ на відповідність частині
третій статті 2 Кодексу
адміністративного судочинства
України, суд приходить до висновку про
його протиправність та наявність
підстав для його скасування.

Керуючись ст. ст. 6-8, 71, 86, 128, 158-163, 167, 186, 254
КАС України, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Адміністративний позов задовольнити
повністю.

Визнати протиправними дії Державної
податкової інспекції у Приморському
районі м. Одеси Головного управління
Міндоході в Одеській області щодо
складання акту «Про результати
документальної позапланової виїзної
перевірки Товариства з обмеженою
відповідальністю «Белогві» () з питання підтвердження
господарських взаємовідносин з
приватним підприємством «Шина Люкс»
() за червень 2011 року їх
реальності та повноти відображення в
обліку за відповідний податковий
період» від 23.12.2013р. №3458/15-53-22-6/30748070.

Визнати протиправним і скасувати
податкове повідомлення-рішення
Державної податкової інспекції у
Приморському районі м. Одеси Головного
управління Міндоходів в Одеській
області від 14.01.2014р. №.

Постанова набирає законної сили в
порядку і строки, встановлені ст. 254 КАС
України.

Постанова може бути оскаржена до
Одеського апеляційного
адміністративного суду через Одеський
окружний адміністративний суд шляхом
подання апеляційної скарги протягом
десяти днів з моменту отримання копії
постанови з одночасним поданням її
копії до суду апеляційної інстанції.

Суддя
Потоцька Н.В.

Визнати протиправними дії
Державної податкової інспекції у
Приморському районі м. Одеси Головного
управління Міндоході в Одеській
області щодо складання акту «Про
результати документальної
позапланової виїзної перевірки
Товариства з обмеженою
відповідальністю «Белогві» () з питання підтвердження
господарських взаємовідносин з
приватним підприємством «Шина Люкс»
() за червень 2011 року їх
реальності та повноти відображення в
обліку за відповідний податковий
період» від 23.12.2013р. №3458/15-53-22-6/30748070.

Визнати протиправним і скасувати
податкове повідомлення-рішення
Державної податкової інспекції у
Приморському районі м. Одеси Головного
управління Міндоходів в Одеській
області від 14.01.2014р. №.

22 квітня 2014 року.