Справа № 816/704/14
Суддя: Р.І. Молодецький
Дата ухвалення: 2014-04-14 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ПОЛТАВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ
СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

14 квітня 2014 року м. ПолтаваСправа №
816/704/14

Полтавський окружний адміністративний
суд у складі:

головуючого судді - Молодецького Р.І.,

за участю:

секретаря судового засідання - Лі Н.А.,

прокурора - Черновська О.О.,

представника відповідача - Семерянін
О.Г.,

розглянувши у відкритому судовому
засіданні справу за адміністративним
позовом Прокурора Кременчуцького
району в інтересах громадян ОСОБА_2,
ОСОБА_3, ОСОБА_4, ОСОБА_5, ОСОБА_6, ОСОБА_7,
ОСОБА_8, ОСОБА_9, ОСОБА_10, ОСОБА_11, ОСОБА_12,
ОСОБА_13, ОСОБА_14 до Кременчуцької
районної державної адміністрації
Полтавської області про визнання
пункту 1 розпорядження незаконним, -

В С Т А Н О В И В:

24 лютого 2014 року Прокурор
Кременчуцького району в інтересах
громадян ОСОБА_2, ОСОБА_3, ОСОБА_4, ОСОБА_5,
ОСОБА_6, ОСОБА_7, ОСОБА_8, ОСОБА_9, ОСОБА_10,
ОСОБА_11, ОСОБА_12, ОСОБА_13, ОСОБА_14
звернувся до Полтавського окружного
адміністративного суду з
адміністративним позовом до
Кременчуцької районної державної
адміністрації Полтавської області про
визнання пункту 1 розпорядження голови
Кременчуцької районної державної
адміністрації Полтавської області № 251
від 02 вересня 2014 року таким, що не
відповідає Закону України "Про
загальну середню освіту".

14 квітня 2014 року позивач уточнив
позовні вимоги та на додаток до раніше
заявленої позовної вимоги просив суд
скасувати пункт 1 розпорядження голови
Кременчуцької районної державної
адміністрації Полтавської області № 251
від 02 вересня 2014 року.

В обґрунтування своїх вимог прокурор
посилався на протиправність пункту 1
розпорядження голови Кременчуцької
районної державної адміністрації
Полтавської області № 251 від 02 вересня
2013 року, оскільки відповідачем
порушено вимоги частин першої та
другої статті 14 Закону України "Про
загальну середню освіту", де зазначено,
що наповнюваність класів
загальноосвітніх навчальних закладів
не повинна перевищувати 30 учнів, у
загальноосвітніх навчальних закладах,
розташованих у селах, селищах,
кількість учнів у класах визначається
демографічною ситуацією , але повинна
становити не менше п'яти осіб. При
меншій кількості учнів заняття
проводяться індивідуально за формою
навчання. Прокурор вважає, що
прийняттям зазначеного розпорядження
порушено права учнів загальноосвітніх
навчальних закладів району на належні
умови для здобуття повної загальної
середньої освіти.

В судовому засіданні прокурор
підтримав позовні вимоги, просив суд
задовольнити їх в повному обсязі.

Представник відповідача проти
задоволення позову не заперечував.

Суд, вивчивши та дослідивши матеріали
справи, заслухавши пояснення прокурора
та представника відповідача,
з'ясувавши всі фактичні обставини, на
яких ґрунтуються позовні вимоги,
оцінивши докази, які мають юридичне
значення для розгляду справи і
вирішення спору по суті, приходить до
наступних висновків.

Прокуратурою Кременчуцького району
Полтавської області в період з 18 по 20
лютого 2014 року було проведено
перевірку, якою встановлено порушення
відповідачем вимог чинного
законодавства з питань здобуття повної
загальної середньої освіти.

Так, 02 вересня 2013 року головою
Кременчуцької районної державної
адміністрації прийнято розпорядження
№ 251 "Про затвердження мережі
загальноосвітніх навчальних закладів
Кременчуцького району на 2013-2014
навчальний рік".

Відповідно до пункту 1 розпорядження
голови Кременчуцької районної
державної адміністрації Полтавської
області № 251 від 02 вересня 2013 року "Про
затвердження мережі загальноосвітніх
навчальних закладів Кременчуцького
району на 2013-2014 навчальний рік",
затверджено мережу загальноосвітніх
навчальних закладів та контингент
учнів на 2013-2014 навчальний рік, а саме:
клас-комплекти об'єднано:
Гориславський НВК І ступеня 1
клас-комплект (3 і 4 клас - 6 учнів),
Ялинцівський НВК І ступеня - 1
клас-комплект (2 і 3 клас - 9 учнів),
Салівська ЗОШ І-ІІІ ступенів - 1
клас-комплект (2 і 4 клас - 9 учнів) /а. с. 11/.

Прокурор не погодився з вказаним
пунктом розпорядженням та оскаржив
його до суду.

Частиною другою статті 19 Конституції
України визначено, що органи державної
влади та органи місцевого
самоврядування, їх посадові особи
зобов'язані діяти лише на підставі, в
межах повноважень та у спосіб, що
передбачені Конституцією та законами
України.

Відповідно до частини 3 статті 2 Кодексу
адміністративного судочинства України
у справах щодо оскарження рішень, дій
чи бездіяльності суб'єктів владних
повноважень адміністративні суди
перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони:
на підставі, у межах повноважень та у
спосіб, що передбачені Конституцією та
законами України; з використанням
повноваження з метою, з якою це
повноваження надано; обґрунтовано,
тобто з урахуванням усіх обставин, що
мають значення для прийняття рішення
(вчинення дії); безсторонньо
(неупереджено); добросовісно;
розсудливо; з дотриманням принципу
рівності перед законом, запобігаючи
несправедливій дискримінації;
пропорційно, зокрема з дотриманням
необхідного балансу між будь-якими
несприятливими наслідками для прав,
свобод та інтересів особи і цілями, на
досягнення яких спрямоване це рішення
(дія); з урахуванням права особи на
участь у процесі прийняття рішення;
своєчасно, тобто протягом розумного
строку.

Перевіряючи правомірність
оскаржуваного пункту розпорядження
суд встановив наступне.

Основними завданнями законодавства
України про загальну середню освіту є
забезпечення права громадян на
доступність і безоплатність здобуття
повної загальної середньої освіти;
забезпечення необхідних умов
функціонування і розвитку загальної
середньої освіти; забезпечення
нормативно-правової бази щодо
обов'язковості повної загальної
середньої освіти; визначення структури
та змісту загальної середньої освіти;
визначення органів управління
системою загальної середньої освіти та
їх повноважень; визначення прав та
обов'язків учасників
навчально-виховного процесу,
встановлення відповідальності за
порушення законодавства про загальну
середню освіту (стаття 2 Закону України
"Про загальну середню освіту").

Згідно з частинами першою та другою
статті 14 Закону України "Про загальну
середню освіту", наповнюваність класів
загальноосвітніх навчальних закладів
не повинна перевищувати 30 учнів. У
загальноосвітніх навчальних закладах,
розташованих у селах, селищах,
кількість учнів у класах визначається
демографічною ситуацією, але повинна
становити не менше п'яти осіб. При
меншій кількості учнів у класі заняття
проводяться за індивідуальною формою
навчання.

Відповідно до листа Міністерства
освіти та науки України №1/9-299 від 10.06.2003
"Щодо правомірності формування
класів-комплектів", у пункті 2.10
Положення про індивідуальну форму
навчання в загальноосвітніх
навчальних закладах, затвердженого
наказом Міністерства освіти і науки
України від 20.12.2002 №732, зазначається, що
у разі здійснення індивідуального
навчання за однотипними
індивідуальними навчальними
програмами дозволяється об'єднувати в
групи учнів одного класу або на окремих
заняттях - учнів різних класів
чисельністю не більше 5 осіб у групі. Це
стосується тільки початкової школи.

У листі №1/9-320 від 14.06.2005 "Щодо
неправомірності формування
класів-комплектів" Міністерство освіти
та науки України наголошує, що чинним
законодавством у галузі освіти
існування класів-комплектів або
комбінованих чи з'єднаних класів не
передбачається. У загальноосвітніх
навчальних закладах, розташованих у
селах, селищах, кількість учнів у
класах визначається демографічною
ситуацією, але повинна становити не
менше п'яти осіб. При меншій кількості
учнів у класі заняття проводяться за
індивідуальною формою навчання.

Всупереч вищезазначеному, відповідач
не встановив для учнів 3-4 класів
Гориславського НВК І ступеня, 2-3 класів
Ялинцівського НВК І ступеня, учнів 2-4
класів Салівської ЗОШ І-ІІІ ступенів
проведення занять за індивідуальною
формою навчання.

Таким чином, пункт 1 розпорядження
голови Кременчуцької районної
державної адміністрації Полтавської
області № 251 від 02 вересня 2014 року є
протиправним в частині утворення
затвердженою мережею загальноосвітніх
навчальних закладів та контингент
учнів на 2013-2014 навчальний рік у
Гориславському НВК 1 класу - комплекту
загальною чисельністю 6 учнів (два учні
3 класу, чотири учні 4 класу), у
Ялинцивському НВК 1 класу - комплекту
загальною чисельністю 12 учнів (дев'ять
учнів 2 класу, три учні 4 класу), у
Салівській ЗОШ І-ІІІ ст. 1
класу-комплекту загальною чисельністю
9 учнів (чотири учні 2 класу, п'ять учнів 4
класу). Отже, позовні вимоги Прокурора
Кременчуцького району підлягають
задоволенню частково.

Представник відповідача під час
судового розгляду справи не
заперечував проти вимог Прокурора
Кременчуцького району. Разом з тим,
обґрунтовуючи необхідність прийняття
оскаржуваного розпорядження зазначив,
що навчаючись у колективі, діти мають
більше можливостей для практичного
засвоєння формул національного
мовленнєвого етикету і використання їх
під час спілкування. Додав, що під час
занять за індивідуальною формою
навчання практично у 4 рази
збільшується навантаження на дитину і
обмежується можливості для вивчення
додаткових предметів і курсів. При
цьому збільшується об'єм матеріалу,
який дитина повинна опанувати
самостійно. Навчання у колективі
сприяє соціалізації дитини, вчить її
спів ставляти себе з іншими, знання і
досвід старших учнів передаються
молодшим. Робота у класах-комплектах
дає можливість реалізувати
перспективне навчання, інтерактивні
технології (робота у групах, парах
тощо). В умовах же індивідуального
навчання, за твердженням відповідача,
це зробити неможливо. Навчання у
класах-комплектах сприяє формуванню
життєвих компетенцій (спираючись на
досвід учнів 3-4 класів), вміння
самостійної роботи під керівництвом
вчителя, кращому засвоєнню знань при
використанні методів типу "вчусь,
навчаючи інших". Також, відповідачем
при прийнятті оскаржуваного
розпорядження враховано думку батьків
учнів, результати опитування яких
додано відповідачем до матеріалів
справи.

Згідно з положеннями статті 121
Конституції України на прокуратуру
покладено функції представництва
інтересів громадян і держави в суді у
випадках, визначених законом.

При цьому, у відповідності до статті 36-1
Закону України "Про прокуратуру"
представництво прокуратурою інтересів
громадян або держави в суді полягає у
здійсненні прокурорами від імені
держави процесуальних та інших дій,
спрямованих на захист у суді інтересів
громадян або держави у випадках,
передбачених законом.

Підставою представництва в суді
інтересів громадянина є його
неспроможність через фізичний стан,
недосягнення повноліття, похилий вік,
недієздатність або обмежену
дієздатність самостійно захистити
свої порушені чи оспорювані права або
реалізувати процесуальні
повноваження. Наявність таких підстав
має бути підтверджена прокурором
шляхом надання суду відповідних
доказів.

Прокурором на підтвердження факту
недосягнення повноліття ОСОБА_2,
ОСОБА_3, ОСОБА_4, ОСОБА_5, ОСОБА_6, ОСОБА_7,
ОСОБА_8, ОСОБА_9, ОСОБА_10, ОСОБА_11, ОСОБА_12,
ОСОБА_13, ОСОБА_14 надано належним чином
посвідчені копії свідоцтв про
народження вказаних осіб.

Відповідно до абзацу першого частини
другої статті 60 Кодексу
адміністративного судочинства
України, з метою представництва
інтересів громадянина або держави в
адміністративному суді прокурор в
межах повноважень, визначених законом,
звертається до суду з адміністративним
позовом, бере участь у розгляді справ
за його позовами, а також може вступити
за своєю ініціативою у справу,
провадження в якій відкрито за
адміністративним позовом інших осіб,
на будь-якій стадії її розгляду, подає
апеляційну, касаційну скаргу, заяву про
перегляд судового рішення Верховним
Судом України, про перегляд судового
рішення за нововиявленими обставинами
для представництва інтересів
громадянина або держави.

Зважаючи на те, що оскаржуване
розпорядження не є нормативно-правовим
актом, що також не заперечувалось
позивачем, який відповідно до
повноважень суду, встановлених
частиною 2 статті 162 Кодексу
адміністративного судочинства
України, визнається судом протиправним
і скасовується, суд вважає за необхідне
згідно з частиною 2 статті 11 Кодексу
адміністративного судочинства України
вийти за межі позовних вимог Прокурора
Кременчуцького району в інтересах
громадян ОСОБА_2, ОСОБА_3, ОСОБА_4, ОСОБА_5,
ОСОБА_6, ОСОБА_7, ОСОБА_8, ОСОБА_9, ОСОБА_10,
ОСОБА_11, ОСОБА_12, ОСОБА_13, ОСОБА_14 про
визнання пункту 1 розпорядження
незаконним, натомість визнати його
протиправним та скасувати.

На підставі викладеного, керуючись
статтями 7, 8, 9, 10, 11, 71, 160-163 Кодексу
адміністративного судочинства
України,-

П О С Т А Н О В И В:

Адміністративний позов Прокурора
Кременчуцького району в інтересах
громадян ОСОБА_2, ОСОБА_3, ОСОБА_4, ОСОБА_5,
ОСОБА_6, ОСОБА_7, ОСОБА_8, ОСОБА_9, ОСОБА_10,
ОСОБА_11, ОСОБА_12, ОСОБА_13, ОСОБА_14 до
Кременчуцької районної державної
адміністрації Полтавської області про
визнання пункту 1 розпорядження
незаконним задовольнити частково.

Визнати протиправним та скасувати
пункт 1 Розпорядження голови
кременчуцької районної Державної
адміністрації Полтавської області від
02.09.2013 року № 251 "Про затвердження
мережі загальноосвітніх навчальних
закладів Кременчуцького району на
2013-2014 навчальний рік" в частині
утворення затвердженою мережею
загальноосвітніх навчальних закладів
та контингент учнів на 2013-2014 навчальний
рік у Гориславському НВК 1 класу -
комплекту загальною чисельністю 6
учнів (два учні 3 класу, чотири учні 4
класу), у Ялинцивському НВК 1 класу -
комплекту загальною чисельністю 12
учнів (дев'ять учнів 2 класу, три учні 4
класу), у Салівській ЗОШ І-ІІІ ст. 1
класу-комплекту загальною чисельністю
9 учнів (чотири учні 2 класу, п'ять учнів 4
класу).

У задоволенні іншої частини позовних
вимог відмовити.

Постанова набирає законної сили після
закінчення строку подання апеляційної
скарги, якщо таку скаргу не було подано.
У разі подання апеляційної скарги
судове рішення, якщо його не скасовано,
набирає законної сили після повернення
апеляційної скарги, відмови у
відкритті апеляційного провадження
або набрання законної сили рішенням за
наслідками апеляційного провадження.

Постанова може бути оскаржена до
Харківського апеляційного
адміністративного суду через
Полтавський окружний адміністративний
суд шляхом подання апеляційної скарги
протягом десяти днів з дня
проголошення постанови з одночасним
надісланням її копії до суду
апеляційної інстанції. У разі
застосування судом частини третьої
статті 160 Кодексу адміністративного
судочинства України, а також прийняття
постанови у письмовому провадженні
апеляційна скарга подається протягом
десяти днів з дня отримання копії
постанови.

Повний текст постанови складено 22
квітня 2014 року.

Суддя
Р.І. Молодецький