Справа № 210/354/14-а
Суддя: Чайкіна О. В.
Дата ухвалення: 2014-02-14 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ДЗЕРЖИНСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД МІСТА
КРИВОГО РОГУ ДНІПРОПЕТРОВСЬКОЇ
У Х В А Л А

іменем України

Справа № 210/354/14-а

Провадження № 2-а/210/82/14

"14" лютого 2014 р.

Суддя Дзержинського районного
суду м. Кривого Рогу Дніпропетровської
області Чайкіна О.В., розглянувши
заяву ОСОБА_3 про роз'яснення ухвали
суду у адміністративній справі за
позовом ОСОБА_3 до Інспектора
дорожньо-патрульної служби роти ДПС
ДАІ в Кіровоградській області ст. с-т
міліції Алексєєнко Андрія Сергійовича
про визнання незаконною та скасування
протоколу серії АБ №108620 та постанову
серії ПС1 №312219 від 14.01.2014 року по справі
про адміністративне правопорушення,

В С Т А Н О В И В :

Позивач, 22 січня 2014 року звернувся до
суду з вищевказаним позовом.

Ухвалою Дзержинського районного суду
м. Кривий Ріг 23 січня 2014 року позов
ОСОБА_3 до Інспектора
дорожньо-патрульної служби роти ДПС
ДАІ в Кіровоградській області ст. с-т
міліції Алексєєнко Андрія Сергійовича
про визнання незаконною та скасування
протоколу серії АБ №108620 та постанову
серії ПС1 №312219 від 14.01.2014 року по справі
про адміністративне правопорушення
залишено без руху у зв'язку з поданням
заяви без додержаних вимог,
встановлених ст. 106 КАС України, при
цьому зазначено недоліки позовної
заяви, спосіб їх усунення і
встановлений строк, достатній для
усунення недоліків.

Позивач звернувся до суду із заявою про
роз"яснення ухвали суду від 23 січня 2014
року про залишення адміністративного
позову без руху.

Відповідно ч.1, 2 ст. 170 КАС України, якщо
судове рішення є незрозумілим, суд який
його ухвалив, за заявою осіб, які беруть
участь у справі, або державного
виконавця ухвалою роз'яснює своє
рішення, не змінюючи при цьому його
змісту.

Подання заяви про роз'яснення
судового рішення допускається, якщо
воно ще не виконано або не закінчився
строк протягом якого судове рішення
може бути подане примусового
виконання.

В ухвалі суду від 23 січня 2014 року
зазначено, що відповідно до ст. 106 КАС
України, у позовній заяві зазначається:
зміст позовних вимог згідно з частиною
третьою статті 105 цього Кодексу і
виклад обставин, якими позивач
обґрунтовує свої вимоги, а в разі
подання позову до декількох
відповідачів, - зміст позовних вимог
щодо кожного з відповідачів; у разі
необхідності - клопотання про
звільнення від сплати судового збору;
про звільнення від оплати правової
допомоги і забезпечення надання
правової допомоги, якщо відповідний
орган відмовив особі у забезпеченні
правової допомоги; про призначення
судової експертизи; про витребування
доказів; про виклик свідків, заява про
поновлення строку звернення до
адміністративного суду тощо; перелік
документів та інших матеріалів, що
додаються. На підтвердження обставин,
якими обґрунтовуються позовні вимоги,
позивач зазначає докази, про які йому
відомо і які можуть бути використані
судом. До позовної заяви додаються її
копії та копії всіх документів, що
приєднуються до неї, відповідно до
кількості відповідачів і третіх осіб,
крім випадків подання
адміністративного позову суб'єктом
владних повноважень. До позовної заяви
додається також документ про сплату
судового збору, крім випадків, коли
його не належить сплачувати.

Відповідно до Закону Україну «Про
судовий збір» (зі змінами на 01.01.2014р.)
встановлені розміри ставок судового
збору, які підлягають оплаті при
зверненні до суду із адміністративного
позову немайнового характеру,
становлять 73,08 грн.

В силу п. 1 ч. 1 ст. 107 КАС України суддя
після одержання позовної заяви
з'ясовує, чи: 1) подана позовна заява
особою, яка має адміністративну
процесуальну дієздатність.

Згідно з положеннями ст. 48 КАС України
здатність мати процесуальні права та
обов'язки в адміністративному
судочинстві (адміністративна
процесуальна правоздатність)
визнається за громадянами України,
іноземцями, особами без громадянства,
органами державної влади, іншими
державними органами, органами влади
Автономної Республіки Крим, органами
місцевого самоврядування, їхніми
посадовими і службовими особами,
підприємствами, установами,
організаціями (юридичними особами).
Здатність особисто здійснювати свої
адміністративні процесуальні права та
обов'язки, у тому числі доручати
ведення справи представникові
(адміністративна процесуальна
дієздатність), належить фізичним
особам, які досягли повноліття і не
визнані судом недієздатними, а також
фізичним особам до досягнення цього
віку у спорах з приводу
публічно-правових відносин, у яких вони
відповідно до законодавства можуть
самостійно брати участь. Здатність
особисто здійснювати свої
адміністративні процесуальні права та
обов'язки, у тому числі доручати
ведення справи представникові
(адміністративна процесуальна
дієздатність), належить органам
державної влади, іншим державним
органам, органам влади Автономної
Республіки Крим, органам місцевого
самоврядування, їхнім посадовим і
службовим особам, підприємствам,
установам, організаціям (юридичним
особам).

З адміністративного позову вбачається,
що позивачем не додано документи, що
посвідчують його адміністративну
процесуальну дієздатність, у зв'язку з
чим не можливо виконати вимоги п. 1 ч. 1
ст. 107 КАС України і вирішити питання
про відкриття провадження у справі.

Позивачем зазначено в заяві про
роз'яснення ухвали суду, що він
звертається до суду зі скаргою, на
підставі ст. 287-288 КУпАП.

Однак, при прийнятті ухвали суду від
23.01.2014року, суддя керувався тим, що
спори фізичних чи юридичних осіб із
суб'єктом владних повноважень щодо
оскарження його рішень
(нормативно-правових актів чи правових
актів індивідуальної дії), дій чи
бездіяльність є юрисдикцією
адміністративних судів, що випливає із
положень ст. 17 КАС України.

Слід зазначити, що юрисдикція
адміністративних судів поширюється на
правовідносини, що виникають у зв'язку
з здійсненням суб'єктом владних
повноважень владних управлінських
функцій, а також у зв'язку з публічним
формуванням суб'єкта владних
повноважень шляхом виборів або
референдуму.

Між тим кодексом про адміністративне
судочинство України не передбачено
звернення до адміністративного суду зі
скаргою, натомість ст. 3 КАС України
містить визначення адміністративний
позов, під яким слід розуміти звернення
до адміністративного суду про захист
прав, свобод та інтересів або на
виконання повноважень у
публічно-правових відносинах.

Враховуючи прохальну частину «скарги»
позивача, а саме: визнати дії
інспектора неправомірними та
скасувати протокол і постанову по
справі про адміністративне
правопорушення про накладення
стягнення, даний позов розглядається в
порядку адміністративного
судочинства.

Вирішуючи питання про віднесення норми
до публічного права, а спору до
публічно-правового, суди враховують
загальнотеоретичні та законодавчі
критерії. Зокрема, за змістом пункту 1
частини першої статті 3 КАС України у
публічно-правовому спорі, як правило,
хоча б однією стороною є орган
виконавчої влади, орган місцевого
самоврядування, їхня посадова чи
службова особа або інший суб'єкт, який
здійснює владні управлінські функції
на основі законодавства, у тому числі
на виконання делегованих повноважень.
Спір набуває ознак публічно-правового
за умов не лише наявності серед
суб'єктів спору публічного органу чи
посадової особи, а й здійснення ним
(ними) у цих відносинах владних
управлінських функцій. Для цілей і
завдань адміністративного судочинства
владну управлінську функцію необхідно
розуміти як діяльність усіх суб'єктів
владних повноважень з виконання
покладених на них Конституцією чи
законами України завдань.

Складаючи протокол про вчинення
адміністративного правопорушення, та
виносячи постанову про притягнення до
адміністративної відповідальності
інспектор ДАІ реалізовує владні
функції у сфері забезпечення безпеки
дорожнього руху.

Отже, як за суб"єктним критерієм, так і
за предметом позову, оскарження дій
інспектора ДАІ є публічно-правовим
спором, який належить розглядати в
порядку адміністративного
судочинства.

При цьому, відповідно до п. 2 ч. 1 ст. 18 КАС
України місцевим загальним судам як
адміністративним судам підсудні: усі
адміністративні справи з приводу
рішень, дій чи бездіяльності суб'єктів
владних повноважень у справах про
притягнення до адміністративної
відповідальності.

У свою чергу, відповідно до п. 3 ч. 1 ст. 288
КУпАП постанову постанову іншого
органу (посадової особи) про накладення
адміністративного стягнення - у
вищестоящий орган (вищестоящій
посадовій особі) або в районний,
районний у місті, міський чи
міськрайонний суд, у порядку,
визначеному Кодексом
адміністративного судочинства
України, з особливостями,
встановленими цим Кодексом.

Між тим, Позивач зазначає, що він
звільнений від сплати судового збору
на підставі ст. 288 КУпАП, однак Позивач
звертається до суду з адміністративним
позовом, що передбачено Кодексом
адміністративного судочинства, а тому
розмір судового збору, порядок його
сплати, повернення і звільнення від
сплати встановлюються законом
відповідно до ч. 2 ст. 87 КАС України.

Відповідно до Закону Україну «Про
судовий збір» встановлені розміри
ставок судового збору, які підлягають
оплаті при зверненні до суду із
адміністративного позову немайнового
характеру, становлять 73,08 грн. (з січня
2014року).

Крім того, згідно з роз'ясненням Вищого
адміністративного суду України щодо
процедури сплати судового збору від 11
листопада 2011 року, документом про
сплату судового збору є квитанція
установи банку або відділення зв'язку,
які прийняли платіж або платіжне
доручення, підписане уповноваженою
особою банку і скріплене печаткою
установи банку з відміткою про дату
виконання платіжного доручення.

Таким чином, КАС України не звільняє
Позивачів від сплати судового збору за
оскарження постанови інспектора ДАІ до
суду.

В іншій частині ухвали варто зазначити,
що відповідно до ч. 1 ст. 107 КАС України,
суддя після одержання позовної заяви
з'ясовує, чи:

1) подана позовна заява
особою, яка має адміністративну
процесуальну дієздатність;

2) має представник належні
повноваження (якщо позовну заяву
подано представником);

3) відповідає позовна заява
вимогам, встановленим статтею 106 цього
кодексу;

4) належить позовну заяву
розглядати в порядку
адміністративного судочинства;

5) подано адміністративний
позов у строк, установлений законом
(якщо адміністративний позов подано з
пропущенням встановленого законом
строку звернення до суду, то чи
достатньо підстав для визнання причин
пропуску строку звернення до суду
поважними);

6) немає інших підстав для
повернення позовної заяви, залишення
її без розгляду або відмови у відкритті
провадження в адміністративній справі,
встановлених цим Кодексом.

Тобто, при вирішенні питання про
відкриття провадження у справі суддею
обов'язково з'ясовується питання щодо
адміністративної процесуальної
дієздатності особи яка подає позов та
чи відповідає позов вимогам ст. 106 КАС
України.

Відповідно до положень п. 8 ч.1 ст. 3 КАС
України, позивач - особа, на захист прав,
свобод та інтересів якої подано
адміністративний позов до
адміністративного суду. Тобто,
позивачем може бути фізична особа, яка
вважає, що її право, свободу чи інтерес
порушено у публічно-правових
відносинах і тому вона самостійно або
через представника звертається з
адміністративним позовом до суду.

Частиною 2 ст. 48 КАС України визначено,
що здатність особи особисто
здійснювати свої адміністративні
процесуальні права та обов'язки, у тому
числі доручати ведення справи
представникові (адміністративна
процесуальна дієздатність), належить
фізичним особам, які досягли
повноліття і не визнані судом
недієздатними, а також фізичним особам
до досягнення цього віку у спорах з
приводу публічно-правових відносин, у
яких вони відповідно до законодавства
можуть самостійно брати участь.

Слід зазначити, що питання, яким чином
(на підставі яких фактів, документів)
суддя при відкритті провадження у
справі повинен з'ясувати чи подана
позовна заява особою, яка має
адміністративну процесуальну
дієздатність (п.1 ч. 1 ст. 107 КАС України),
читко не врегульовано. Між тим,
встановити, чи досягла особа, яка
звертається з адміністративним
позовом до суду повноліття, чи не
визнана така особа недієздатною, суддя
зобов'язаний. Вказані обставини
свідчать про певні складності для
судді при вирішенні питання щодо
з'ясування процесуальної дієздатності
позивача при відкритті провадження в
справі та змушує його з'ясовувати їх на
свій розсуд.

Частиною 1 ст. 108 КАС України
передбачено, що суддя, встановивши, що
позовну заяву подано без додержання
вимог, встановлених статтею 106 цього
Кодексу, постановляє ухвалу про
залишення позовної заяви без руху, в
якій зазначає недоліки позовної заяви,
спосіб їх усунення і встановлюється
строк, достатній для усунення
недоліків. Копія ухвали про залишення
позовної заяви без руху невідкладно
надсилається особі, що звернулася із
позовною заявою.

Відповідно до ч. 2 ст. 106 КАС України, на
підтвердження обставин, якими
обґрунтовуються позовні вимоги,
позивач надає докази, а в разі
неможливості - зазначає докази, які не
може самостійно надати, із зазначенням
причин неможливості подання таких
доказів. Вказана норма кореспондується
із положенням п. 1, 3 ч. 1 ст. 107 КАС
України, щодо з'ясування суддею при
відкритті провадження у справі питання
про те, чи подана позовна заява особою,
яка має адміністративну процесуальну
дієздатність та чи відповідає заява
вимогам, встановленим ст. 106 цього
Кодексу та чи не має підстав для
залишення такої позовної заяви без
руху (ч.1 ст. 108 КАС України).

Таким чином, з'ясування питань
процесуальної дієздатності фізичної
особи стосується, в тому числі і
наявності обставин, що підтверджують
порушення прав, свобод та інтересів
цієї особи з боку суб'єкта владних
повноважень, і тому повинні бути
підтверджені відповідними доказами.

У зв'язку з тим, що практично в усіх
випадках при зверненні до
адміністративного суду позивачі -
фізичні особи, самостійно надають
разом із позовною заявою і копії своїх
паспортів і тому питання з'ясування їх
адміністративної процесуальної
дієздатності відпадає само по собі.

Враховуючи вищевказане, керуючись
ст.ст. 170, 186 КАС України суд, -

У Х В А Л И В :

Заяву ОСОБА_3 про роз'яснення
ухвали суду у адміністративній справі
за позовом ОСОБА_3 до Інспектора
дорожньо-патрульної служби роти ДПС
ДАІ в Кіровоградській області ст. с-т
міліції Алексєєнко Андрія Сергійовича
про визнання незаконною та скасування
протоколу серії АБ №108620 та постанову
серії ПС1 №312219 від 14.01.2014 року по справі
про адміністративне правопорушення -
задовольнити.

Роз'яснити Ухвалу Дзержинського
районного суду м. Кривого Рогу від 23
січня 2014 року у справі 210/354/14-а,
провадження 2-а/210/82/14.

Громадянин ОСОБА_3 звернувся до
суду в порядку адміністративного
судочинства, у зв'язку з чим позивачу
необхідно надати на адресу суду
документ, що підтверджує його
адміністративну процесуальну
дієздатність, а також підтвердження
сплати судового збору, або відомості
щодо підстави звільнення останнього
від сплати судового збору.

Копія ухвали про роз'яснення
судового рішення не пізніше наступного
дня після її постановлення
надсилається особам, які беруть участь
у справі, а також заявнику, які не були
присутні у судовому засідання.

Ухвалу про роз'яснення судового
рішення або відмову у його роз'ясненні
може бути оскаржено.

Апеляційна скарга на ухвалу суду
першої інстанції подається до
Дніпропетровського апеляційного
адміністративного суду через районний
суд м. Кривого Рогу Дніпропетровської
області протягом п'яти днів з дня її
проголошення.

Суддя:
О. В. Чайкіна