Справа № 808/2681/14
Суддя: Матяш Ольга Віталіївна
Дата ухвалення: 2014-04-17 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ЗАПОРІЗЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ
СУД
УХВАЛА

ПРО ЗАЛИШЕННЯ ПОЗОВНОЇ ЗАЯВИ БЕЗ РУХУ

17 квітня 2014 року Справа № 808/2681/14 м.
Запоріжжя

Суддя Запорізького окружного
адміністративного суду Матяш О.В.,
розглянувши адміністративний позов
публічного акціонерного товариства
«Альфа-Банк» до управління Державної
казначейської служби України у м.
Херсоні Орджонікідзевського району м.
Запоріжжя, третя особа на стороні
позивача, яка не заявляє самостійних
вимог на предмет спору, -
Орджонікідзевський відділ державної
виконавчої служби Запорізького
міського управління юстиції, про
визнання протиправною бездіяльності
та зобов'язання вчинити певні дії,

ВСТАНОВИВ:

16.04.2014 позивач звернувся до суду із
вказаним позовом.

Відповідно до ст. 107 КАС України, суддя
після одержання позовної заяви
з'ясовує, чи відповідає позовна заява
вимогам, встановленим ст. 106 цього
Кодексу, яка встановлює обов'язкові
вимоги до позовної заяви.

Відповідно до ч. 1 ст. 106 КАС України, у
позовній заяві зазначається ім'я
(найменування) сторін, їх адреса й
засоби зв'язку.

Згідно з ч. 2 ст. 106 КАС України, на
підтвердження обставин, якими
обґрунтовуються позовні вимоги,
позивач надає докази, а в разі
неможливості - зазначає докази, які не
може самостійно надати, із зазначенням
причин неможливості подання таких
доказів.

Виходячи з вищенаведеного, позовна
заява не відповідає вимогам ст. 106 КАС
України, а саме: до позову не надано
доказів на підтвердження зазначених
найменувань сторін та третьої особи, їх
адрес. Крім того до позову не надано
доказів направлення відповідачу заяви
від 12.02.2014.

Відповідно до п.4 ч. 1 ст. 106 КАС України, в
позовній заяві зазначається зміст
позовних вимог згідно з частинами
четвертою і п'ятою статті 105 цього
Кодексу і виклад обставин, якими
позивач обґрунтовує свої вимоги, а в
разі подання позову до декількох
відповідачів, - зміст позовних вимог
щодо кожного з відповідачів.

В позовних вимогах не конкретизовано,
щодо яких платіжних доручень (номер,
дата) необхідно визнати протиправною
бездіяльність відповідача та
зобов'язати його вчинити певні дії.

Відповідно до ч. 3 ст. 106 КАС України, до
позову надано доказ сплати судового
збору - платіжне доручення №14895 від
03.04.2014 на 73,08 гривень, проте розмір
сплаченого судового збору є
недостатнім з огляду на таке.

Згідно із ч. 1 ст. 4 Закону України «Про
судовий збір» № 3674-VI від 08.07.2011,
«судовий збір справляється у
відповідному розмірі від мінімальної
заробітної плати у місячному розмірі,
встановленої законом на 1 січня
календарного року, в якому відповідна
заява або скарга подається до суду, - у
відсотковому співвідношенні до ціни
позову та у фіксованому розмірі».

Відповідно до пп. 1 п. 3 ч. 2 ст. 4
зазначеного Закону, за подання до
адміністративного суду
адміністративного позову майнового
характеру ставка судового збору
встановлюються у такому розмірі: 2
відсотки розміру майнових вимог, але не
менше 1,5 розміру мінімальної
заробітної плати та не більше 4
розмірів мінімальної заробітної плати.
Таким чином, мінімальний розмір
судового збору за подання до
адміністративного суду
адміністративного позову майнового
характеру дорівнює 1827 гривням (1218*1,5=1827).

Згідно з ч. 3 даної статті, «під час
подання адміністративного позову
майнового характеру сплачується 10
відсотків розміру ставки судового
збору. Решта суми судового збору
стягується з позивача або відповідача
пропорційно до задоволеної чи
відхиленої частини вимоги».

Відповідно до п.1 ч.2 ст.17 КАС України,
юрисдикція адміністративних судів
поширюється на публічно-правові спори
фізичних чи юридичних осіб із суб'єктом
владних повноважень щодо оскарження
його рішень (нормативно-правових актів
чи правових актів індивідуальної дії),
дій чи бездіяльності.

Зокрема, реалізація таких рішень може
призводити до зменшення або збільшення
майна особи. Оскарження такого рішення
спрямоване на захист порушеного права
у публічно-правових відносинах з метою
збереження належного особі майна.

Зі змісту рішення Європейського суду з
прав людини від 14.10.2010 у справі «Щокін
проти України» вбачається, що
збільшення податковим органом
зобов'язань особи з податку є
втручанням до його майнових прав.

Отже, за практикою Європейського суду з
прав людини вимога про визнання
протиправним рішення суб'єкта владних
повноважень, яке впливає на склад майна
позивача, у тому числі шляхом
безпідставного стягнення податків,
зборів, штрафних санкцій тощо, є
майновою.

З огляду на викладене,
адміністративними позовами майнового
характеру є вимоги щодо стягнення сум
штрафів або фінансових санкцій,
скасування податкових
повідомлень-рішень, рішень про
накладення штрафу, тощо.

Таким чином, звернені до суду вимоги
про зобов'язання перерахувати на
користь позивача грошові кошти,
безпосереднім наслідком яких є зміна
складу майна позивача, є майновими.

Позивач просить зобов'язати
перерахувати на його користь грошові
кошти в розмірі 81 868,4 гривень, тобто 2
відсотки від зазначеної суми складають
1637,37 гривні. Вказана сума є меншою ніж
мінімальний розмір ставки судового
збору - 1827 гривень.

У зв'язку з цим позивачу необхідно
доплатити 10 відсотків розміру ставки
судового збору у розмірі 109,62 гривень
за подачу вказаного позову майнового
характеру (182,7 - 73,08 = 109,62).

Згідно з ч. 4 ст. 106 КАС України, позовна
заява підписується позивачем або його
представником із зазначенням дати її
підписання.

Даний позов не підписано представником
ПАТ «Альфа-Банк» Кручанюк Н.Л., не
вказано дату підписання позову.

Відповідно до ч.5 ст. 106 КАС України,
одночасно з позовною заявою подається
довіреність чи інший документ, що
підтверджує повноваження
представника. Крім того, ч. 2 ст. 58 КАС
України передбачено, що повноваження
законних представників
підтверджуються документами, які
стверджують займану ними посаду.

До позову не надано доказів на
підтвердження повноважень керівника
ПАТ «Альфа-Банк» (статуту, протоколу
загальних зборів або наказу), а також
зазначеної в позові довіреності №000079/14
від 27.02.2014 на Кручанюк Н.Л.

Відповідно до ст. 108 КАС України, суддя,
встановивши, що позовну заяву подано
без додержання вимог, встановлених ст.
106 цього Кодексу, постановляє ухвалу
про залишення позовної заяви без руху,
у якій зазначаються недоліки позовної
заяви, спосіб їх усунення і
встановлюється строк, достатній для
усунення недоліків.

За таких обставин позовну заяву
необхідно залишити без руху.

Керуючись ст.ст.106, 108 КАС України,
суддя

УХВАЛИВ:

позовну заяву публічного акціонерного
товариства «Альфа-Банк» до управління
Державної казначейської служби
України у м. Херсоні
Орджонікідзевського району м.
Запоріжжя, третя особа на стороні
позивача, яка не заявляє самостійних
вимог на предмет спору, -
Орджонікідзевський відділ державної
виконавчої служби Запорізького
міського управління юстиції, про
визнання протиправною бездіяльності
та зобов'язання вчинити певні дії -
залишити без руху, надавши позивачу
термін до 07 травня 2014 року (з
урахуванням строку на пересилання
поштою) для усунення недоліків заяви.

Недоліки позовної заяви можуть бути
усунені шляхом надання уточненої
позовної заяви підписаної належним
чином з зазначенням дати підписання,
вірного найменування відповідача,
конкретизованими вимогами; доказів на
підтвердження зазначеного в позові
найменування сторін та третьої особи,
їх адрес (довідки або витягу з ЄДР тощо);
доказів направлення відповідачу заяви
від 12.02.2014; доказів на підтвердження
повноважень керівника ПАТ «Альфа-Банк»
(статуту, протоколу загальних зборів
або наказу), довіреності №000079/14 від
27.02.2014 на Кручанюк Н.Л.; документу про
сплату судового збору у розмірі 109,62
гривень.

У разі невиконання вимог цієї ухвали
позовна заява буде вважатись неподаною
і повернута позивачу.

Ухвала може бути оскаржена до
Дніпропетровського апеляційного
адміністративного суду через
Запорізький окружний адміністративний
суд шляхом подачі апеляційної скарги у
п'ятиденний строк з дня отримання
ухвали.

Копія апеляційної скарги одночасно
надсилається особою, що її подає, до
Дніпропетровського апеляційного
адміністративного суду. Ухвала набирає
законної сили після закінчення строку
подання апеляційної скарги, якщо її не
було подано. У разі подання апеляційної
скарги ухвала, якщо її не скасовано,
набирає законної сили після закінчення
апеляційного розгляду справи.

Суддя
О.В. Матяш