Справа № 816/705/14
Суддя: О.О. Кукоба
Дата ухвалення: 2014-04-11 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ПОЛТАВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ
СУД
П О С Т А Н О В А

і м е н е м У к р а ї н и

11 квітня 2014 рокум. ПолтаваСправа
№816/705/14

Суддя Полтавського окружного
адміністративного суду Кукоба О.О.,
розглянувши у письмовому провадженні
адміністративну справу за позовом
прокурора Решетилівського району
Полтавської області до Решетилівської
районної державної адміністрації
Полтавської області про визнання
протиправним та скасування
розпорядження,

В С Т А Н О В И В:

Прокурор Решетилівського району
Полтавської області (далі по тексту -
позивач, Прокурор) звернувся до
Полтавського окружного
адміністративного суду з позовом до
Решетилівської районної державної
адміністрації Полтавської області
(далі по тексту - відповідач,
Решетилівська РДА) про визнання
протиправним та скасування
розпорядження голови Решетилівської
районної державної адміністрації
Полтавської області від 02 вересня 2013
року №191 "Про затвердження фактичної
мережі навчальних закладів
Решетилівського району на 2013-2014
навчальний рік" в частині щодо
прийняття рішення про утворення в
навчальних закладах району
класів-комплектів з учнів 1-4 класів.

В обґрунтування позовних вимог
прокурор посилався на протиправність
оскарженого розпорядження у спірній
частині. Звертав увагу на порушення
відповідачем вимог частин першої,
другої статті 14 Закону України "Про
загальну середню освіту".

Відповідач письмових пояснень чи
заперечень проти позову до суду не
надав.

У судове засідання 03 квітня 2014 року
з'явився прокурор.

Відповідач явку уповноваженого
представника в судове засідання не
забезпечив, про дату, час та місце
судового розгляду справи повідомлений
завчасно і належним чином.

Відповідно до частини четвертої статті
128 Кодексу адміністративного
судочинства України у разі неприбуття
відповідача, належним чином
повідомленого про дату, час і місце
судового розгляду, без поважних причин
розгляд справи може не відкладатися і
справу може бути вирішено на підставі
наявних у ній доказів.

Враховуючи викладене, суд визнав за
можливе розглядати справу без участі
представника відповідача.

В силу положень частини шостої статті
128 Кодексу адміністративного
судочинства України, якщо немає
перешкод для розгляду справи у
судовому засіданні, визначених цією
статтею, але прибули не всі особи, які
беруть участь у справі, хоча і були
належним чином повідомлені про дату,
час і місце судового розгляду, суд має
право розглянути справу у письмовому
провадженні у разі відсутності потреби
заслухати свідка чи експерта.

Враховуючи достатність наданих
сторонами доказів та відсутність
потреби допитати в судовому засіданні
свідка чи експерта, суд перейшов до
розгляду справи у порядку письмового
провадження.

Дослідивши матеріали адміністративної
справи, з'ясувавши фактичні обставини,
на яких ґрунтуються позовні вимоги,
оцінивши докази, що мають юридичне
значення для розгляду справи і
вирішення спору по суті, суд встановив
наступні факти та відповідні до них
правовідносини.

Прокуратурою Решетилівського району
Полтавської області, в порядку нагляду
за дотриманням вимог чинного
законодавства, встановлено, що
розпорядженням голови Решетилівської
РДА від 02 вересня 2013 року №191 "Про
затвердження фактичної мережі
навчальних закладів Решетилівського
району на 2013-2014 навчальний рік", окрім
іншого, в навчальних закладах району
створено класи-комплекти
наповнюваністю менше 5 учнів /а.с. 7-11/.

Листом від 20 лютого 2014 року вих. №01-21/221
відділом освіти, сім'ї, молоді та спорту
Решетилівської РДА на вимогу
прокуратури Решетилівського району
Полтавської області від 19 лютого 2014
року №84-741 вих.14 надано інформацію про
те, що в загальноосвітніх навчальних
закладах Решетилівського району
Полтавської області створено наступні
класи-комплекти:

- Друголиманська ЗОШ І-ІІІ ступенів: 1
клас - 3 учні, 3 клас - 3 учні;

- Лобачівська ЗОШ І-ІІ ступенів: 3 клас - 3
учні, 4 клас - 3 учні;

- Новомихайлівська ЗОШ І-ІІ ступенів: 2
клас - 3 учні, 3 клас - 4 учні;

- Кукобівська ЗОШ І-ІІ ступенів: 2 клас - 2
учні, 4 клас - 3 учні;

- Пащенківська ЗОШ І-ІІ ступенів: 1 клас -
3 учні, 3 клас - 2 учні;

- Першолиманська ЗОШ І-ІІ ступенів: 2
клас - 3 учні,4 клас - 4 учні;

- Потічанська ЗОШ І-ІІ ступенів: 1 клас - 4
учні, 3 клас - 6 учнів;

- Решетилівський НВК: 1 клас - 1 учень, 3
клас - 4 учні, 4 клас - 2 учні;

- Михнівська ЗОШ І ступеня: 1 клас - 2
учні, 2 клас - 1 учень, 3 клас - 2 учні, 4 клас
- 1 учень.

Стверджуючи про те, що чинним
законодавством України, зокрема,
Законом України "Про загальну середню
освіту" створення класів-комплектів в
загальноосвітніх навчальних закладах
не передбачено, Прокурор звернувся до
суду з даним позовом.

Надаючи правову оцінку
обґрунтованості позовних вимог та
відповідним доводам позивача, суд
виходить з наступного.

За приписами статті 2 Закону України
"Про загальну середню освіту" від 13
травня 1999 року №651-XIV основними
завданнями законодавства України про
загальну середню освіту є забезпечення
права громадян на доступність і
безоплатність здобуття повної
загальної середньої освіти та
забезпечення необхідних умов
функціонування і розвитку загальної
середньої освіти.

Відповідно до положень частин першої,
другої статті 14 зазначеного Закону
наповнюваність класів
загальноосвітніх навчальних закладів
не повинна перевищувати 30 учнів. У
загальноосвітніх навчальних закладах,
розташованих у селах, селищах,
кількість учнів у класах визначається
демографічною ситуацією, але повинна
становити не менше п'яти осіб. При
меншій кількості учнів у класі заняття
проводяться за індивідуальною формою
навчання.

Індивідуальне навчання в системі
загальної середньої освіти, згідно з
пунктом 1.2 Положення про індивідуальну
форму навчання в загальноосвітніх
навчальних закладах (затвердженого
наказом Міністерства освіти і науки
України від 20 грудня 2002 року №732,
зареєстрованого в Міністерстві
юстиції України 8 січня 2003 року за
№9/7330), є однією з форм організації
навчально-виховного процесу і
впроваджується для забезпечення права
громадян на здобуття повної загальної
середньої освіти з урахуванням
індивідуальних здібностей та
обдарувань, стану здоров'я,
демографічної ситуації, організації їх
навчання.

За змістом пункту 1.7 Положення про
індивідуальну форму навчання в
загальноосвітніх навчальних закладах
право на індивідуальне навчання, окрім
іншого, мають учні, які проживають у
селах і селищах (коли кількість учнів у
класі становить менше 5 осіб).

Пунктом 2.4 вказаного Положення
передбачено, що індивідуальне навчання
учнів, які проживають у селах і селищах
(коли кількість учнів у класі становить
менше 5 осіб), організовується за
індивідуальним навчальним планом,
затвердженим місцевим органом
управління освітою (з початку
навчального року).

Аналізуючи наведені вище положення
законодавчих актів, суд погоджується з
доводами Прокурора про те, що чинним
законодавством України не передбачено
створення класів-комплектів у
загальноосвітніх навчальних закладах.

На підтвердження даних доводів суд
також звертає увагу на лист
Міністерства освіти і науки України
від 14 червня 2005 року №1/9-320 "Щодо
неправомірності формування
класів-комплектів", адресований
Міністерству освіти і науки Автономної
Республіки Крим, начальникам управлінь
освіти і науки обласних, Київської та
Севастопольської міських державних
адміністрацій, керівникам
загальноосвітніх навчальних закладів
та відповідно до абзацу 3 якого
наголошено, що чинним законодавством у
галузі освіти існування
класів-комплектів або комбінованих чи
з'єднаних класів не передбачено. У
загальноосвітніх навчальних закладах,
розташованих у селах, селищах,
кількість учнів у класах визначається
демографічною ситуацією, але повинна
становити не менше п'яти осіб. При
меншій кількості учнів у класі заняття
проводяться за індивідуальною формою
навчання.

Окрім того, суд враховує приписи пункту
2.10 Положення про індивідуальну форму
навчання в загальноосвітніх
навчальних закладах, відповідно до
якого у разі здійснення
індивідуального навчання за
однотипними індивідуальними
навчальними програмами, учнів 1 - 4-х
класів на окремих заняттях можна
об'єднувати в групи чисельністю не
більше 5 осіб.

Водночас, суд зазначає, що згідно з
пунктом 4.2 згаданого Положення
кількість годин для організації
індивідуального навчання відповідно
до кількості предметів інваріантної
частини навчального плану
визначається наказом директора та
затверджується відповідним органом
управління освітою. За змістом
вказаного пункту для учнів 1 - 4-тих
класів кількість годин для організації
індивідуального навчання має
становити 5 годин на тиждень на кожного
учня.

Таким чином, Положенням про
індивідуальну форму навчання в
загальноосвітніх навчальних закладах
передбачено право об'єднання учнів 1 -
4-х класів в групи, однак таке об'єднання
має бути погоджено та затверджено
органом управління освітою.

За приписами статті 5 Закону України
"Про освіту" від 23 травня 1991 року №1060-XII
державний нагляд (контроль)
здійснюється центральним органом
виконавчої влади, що реалізує державну
політику у сфері освіти, та місцевими
органами управління освітою.

Суд зазначає, що пунктом 7 оскарженого
розпорядження вказано на організацію,
з метою виконання вимог частини другої
статті 14 Закону України "Про загальну
середню освіту", занять за
індивідуальною формою навчання для
учнів, що навчаються в школах
Решетилівського району Полтавської
області, окрім Першолиманської ЗОШ І-II
ст. (2-й клас - 3 учні, 4-й клас - 4 учні),
Кукобівської ЗОШ І-ІІ ст. (2-й клас - 2
учні, 4-й клас - 3 учні), Пащенківської ЗОШ
І-ІІ ст. (1-й клас - 3 учні, 3-й клас - 2 учні),
Потічанської ЗОШ І-ІІ ст. (1-й клас - 4
учні), Лобачівської ЗОШ І-ІІ ст. (3-й клас
- З учні, 4-й клас - 3 учні),
Друголиманської ЗОШ І-ІІІ ст. (1-й клас - 3
учні, 3-й клас - 3 учні), Плосківської ЗОШ
І-ІІІ ст. (3-й клас - 4 учні),
Сухорабівської ЗОШ І-ІІІ ст. (4-й клас - 4
учні), Шевченківської ЗОШ 1-ІІІ ст. (4-й
клас - З учні), Колотіївської ЗОШ І-ІІ ст.
(2-й клас - 3 учні, 3-й клас - 4 учні),
Решетилівського НВК (1-й клас - 1 учень,
3-й клас - 4 учні, 4-й клас - 2 учні),
Михнівської ЗОШ І ст. (1-й клас - 2 учні, 2-й
клас - 1 учень, 3-й клас - 2 учні, 4-й клас - 1
учень) /а.с. 9-10/.

Посилань на причини, що
унеможливлювали б організацію занять
учнів 1-4-х класів за індивідуальною
формою навчання у вищевказаних
загальноосвітніх навчальних закладах
району дане розпорядження не містить.

Так само, відповідачем не надано
відомостей про визначення кількості
предметів інваріантної частини
навчального плану для їх вивчення
групами учнів та затвердження даного
нормативу відділом освіти, сім'ї,
молоді та спорту Решетилівської РДА як
органом управління освітою.

Водночас, листом відділу освіти, сім'ї,
молоді та спорту Решетилівської РДА
від 20 лютого 2014 року вих. №01-21/221 /а.с.
6/ підтверджено факт створення у
загальноосвітніх навчальних закладах
Решетилівського району Полтавської
області класів-комплектів.

Враховуючи вищенаведені фактичні
обставини справи, суд дійшов висновку
про те, що прийнявши розпорядження від
02 вересня 2013 року №191 "Про затвердження
фактичної мережі навчальних закладів
Решетилівського району на 2013-2014
навчальний рік" відповідач вчинив
порушення вимог частини другої статті
14 Закону України "Про загальну середню
освіту".

Суд також враховує, що утворення, на
підставі оскарженого розпорядження,
класів-комплектів порушує право учнів
загальноосвітніх навчальних закладів
Решетилівського району Полтавської
області на належні умови для здобуття
повної загальної середньої освіти,
передбачене статтею 53 Конституції
України.

В силу положень частини другої статті 19
Конституції України органи державної
влади та органи місцевого
самоврядування, їх посадові особи
зобов'язані діяти лише на підставі, в
межах повноважень та у спосіб, що
передбачені Конституцією та законами
України.

Відповідно до приписів пункту 1 частини
третьої статті 2 Кодексу
адміністративного судочинства України
у справах щодо оскарження рішень, дій
чи бездіяльності суб'єктів владних
повноважень адміністративні суди
перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони
на підставі, у межах повноважень та у
спосіб, що передбачені Конституцією та
законами України.

Згідно з частиною першою статті 11
Кодексу адміністративного судочинства
України розгляд і вирішення справ в
адміністративних судах здійснюються
на засадах змагальності сторін та
свободи в наданні ними суду своїх
доказів і у доведенні перед судом їх
переконливості.

Водночас, як передбачено частиною
другою статті 71 Кодексу
адміністративного судочинства
України, в адміністративних справах
про протиправність рішень, дій чи
бездіяльності суб'єкта владних
повноважень обов'язок щодо доказування
правомірності свого рішення, дії чи
бездіяльності покладається на
відповідача, якщо він заперечує проти
адміністративного позову.

Відповідач письмових заперечень проти
позову чи будь-яких інших
обґрунтованих пояснень по суті
позовних вимог до суду не надав.

Разом з цим, розглянувши спір
відповідно до вимог статті 86 Кодексу
адміністративного судочинства
України, суд, враховуючи наведені вище
фактичні обставини справи, дійшов
висновку про те, що у спірних
відносинах відповідач діях не на
підставі, поза межами повноважень та не
у спосіб, визначені Конституцією та
законами України.

За таких обставин, суд вважає
правомірним та обґрунтованими позовні
вимоги Прокурора.

А відтак, позов належить задовольнити у
повному обсязі.

За відсутності документального
підтвердження понесених судових
витрат, питання щодо їх розподілу суд
не вирішує.

Керуючись статтями 2, 7-11, 69-71, 86, 94, 128, 158-163
Кодексу адміністративного судочинства
України,

П О С Т А Н О В И В:

Адміністративний позов прокурора
Решетилівського району Полтавської
області до Решетилівської районної
державної адміністрації Полтавської
області про визнання протиправним та
скасування розпорядження
задовольнити.

Визнати протиправним та скасувати
розпорядження голови Решетилівської
районної державної адміністрації
Полтавської області від 02 вересня 2013
року №191 "Про затвердження фактичної
мережі навчальних закладів
Решетилівського району на 2013-2014
навчальний рік" в частині щодо
прийняття рішення про утворення в
навчальних закладах Решетилівського
району Полтавської області
класів-комплектів з учнів 1-4-х класів.

Постанова набирає законної сили після
закінчення строку подання апеляційної
скарги, якщо таку скаргу не було подано.
У разі подання апеляційної скарги
судове рішення, якщо його не скасовано,
набирає законної сили після повернення
апеляційної скарги, відмови у
відкритті апеляційного провадження
або набрання законної сили рішенням за
наслідками апеляційного провадження.

Постанова може бути оскаржена до
Харківського апеляційного
адміністративного суду через
Полтавський окружний адміністративний
суд шляхом подання апеляційної скарги
протягом десяти днів з дня отримання її
копії з одночасним надісланням копії
апеляційної скарги до суду апеляційної
інстанції.

Суддя
О.О. Кукоба