Справа № 820/2435/14
Суддя: Волошин Д.А.
Дата ухвалення: 2014-04-10 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Харківський окружний
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
№820/2435/14
Харківський окружний адміністративний
суд в складі:
головуючого судді -Волошина Д.А.,
за участю секретаря судового засідання
представників: позивача - Падалки Т.В.,
відповідача - Полухіна А.В.
розглянувши у відкритому судовому
засіданні в залі суду в м. Харкові
справу за адміністративним позовом
Державного підприємства "Харківський
завод спеціальних машин" до Державної
екологічної інспекції України в
Харківській області про визнання дій
незаконними та зобов'язання вчинити
До Харківського окружного
адміністративного суду звернувся
позивач, Державне підприємство
"Харківський завод спеціальних машин",
з адміністративним позовом до
Державної екологічної інспекції
України в Харківській області , в якому
просить суд, з урахуванням уточнень,
визнати протиправними дії Державної
екологічної інспекції у Харківської
області щодо визначення розрахунком
від 25.12.2013 р. розмірів відшкодування
збитків у сумі 576108 грн., заподіяних
державі внаслідок користування
підземною водою зі свердловини (без
дозволу на спеціальне
водокористування) Державним
підприємством «Харківський завод
спеціальних машин» та скасувати його;
визнати противоправними дії
Державної екологічної інспекції в
Харківської області по складанню
Акту перевірки дотримання вимог
природоохоронного законодавства №
1589/01- 03/08-11 від 14-27.11.2013 р.
В обґрунтування позову зазначив, що не
завдав державі збитків, оскільки діяв у
відповідності до законодавства
України, а тому у відповідача були
відсутні підстави для вчинення
оскаржених дій та здійснення
розрахунку по нарахуванню збитків,
заподіяних ДП «ХЗСМ» державі у розмірі
Відповідач, Державна екологічна
інспекція України в Харківській
області, в письмових запереченнях та
представник відповідача в судових
засіданнях проти позову заперечував з
посиланням на матеріали перевірки,
зазнаючи, що в порушення ст. ст. 44, 48, 49
Водного кодексу України ДП
«Харківський завод спеціальних машин»
протягом 3-4 кварталу 2012 року та 9
місяців 2013 року здійснював самовільний
забір води з підземного джерела
(артезіанської свердловини) без
дозволу на спеціальне
водокористування. На підставі Методики
розрахунку розмірів відшкодування
збитків, заподіяних державі внаслідок
порушення законодавства про охорону і
раціональне використання водних
ресурсів", затвердженої наказом
Мінприроди України від 20.07.2009 року № 389
Держекоінспекцією було здійснено
розрахунок збитку, заподіяного державі
внаслідок порушення законодавства про
охорону та раціональне використання
водних ресурсів та пред'явлено
претензію № 320 на суму 576108 грн.
Враховуючи викладене відповідач
вважає, що діяв на підставі та у
відповідності до вимог Законодавства
України, жодних прав та свобод позивача
при цьому порушено не було.
Представник позивача в судовому
засіданні позовні вимоги підтримав,
просив позов задовольнити з підстав,
зазначених у позовній заяві.
Представник відповідача в судовому
засіданні заперечував проти позову з
підстав викладених у запереченні на
Суд, заслухавши пояснення
представників сторін, дослідивши
матеріали справи, проаналізувавши
докази у їх сукупності вважає, що позов
не підлягає задоволенню з наступних
Судом встановлено, що Державною
екологічною інспекцією України в
Харківській області на підставі
направлення виданого відповідно до
Наказу № 1589/01-03 від 13.11.2013 року, у період
з 14.11.2013 року по 27.11.2013 року, проведено
позапланову перевірку дотримання
вимог природоохоронного законодавства
в частині водного та земельного
законодавства ДП «Харківській завод
спеціальних машин», за результатом
перевірки складено акт № 1589/01-03/08-11.
Відповідно до вказаного акту, в ході
перевірки виявлені порушення
позивачем вимог природоохоронного
законодавства, а саме зокрема: ДП
"Харківський завод спеціальних машин"
протягом 3-4 кварталу 2012 року та 9
місяців 2013 року здійснював самовільний
забір води з підземного джерела
(артезіанської свердловини) без
дозволу на спеціальне
водокористування, що є порушенням ст.
ст. 44, 48, 49 Водного кодексу України,
спеціальне водокористування
здійснюється лише за наявності
дозволу, дозвіл на спеціальне
водокористування видається за
клопотанням водокористувача з
обґрунтуванням потреби у воді.
З урахуванням вищенаведених порушень
відповідачем зроблений розрахунок
шкоди, заподіяної державі внаслідок
порушення природоохоронного
законодавства на суму 576108,00 грн. та
пред'явлено претензію № 320 від 28.10.2013
року, які направлено на адресу
Оцінюючи правомірність дій Державної
екологічної інспекції України в
Харківській області суд виходить з
Відповідно до ст. 1 Закону України "Про
охорону навколишнього природного
середовища" ВР УРСР від 25.06.1991 року №
1264-XII (надалі - Закон № 1264-XII) завданням
законодавства про охорону
навколишнього природного середовища є
регулювання відносин у галузі охорони,
використання і відтворення природних
ресурсів, забезпечення екологічної
безпеки, запобігання і ліквідації
негативного впливу господарської та
іншої діяльності на навколишнє
природне середовище, збереження
природних ресурсів, генетичного фонду
живої природи, ландшафтів та інших
природних комплексів, унікальних
територій та природних об'єктів,
пов'язаних з історико-культурною
Статтею 2 даного Закону № 1264-XII
визначено, що відносини у галузі
охорони навколишнього природного
середовища в Україні регулюються цим
Законом, а також розроблюваними
відповідно до нього земельним, водним,
лісовим законодавством,
законодавством про надра, про охорону
атмосферного повітря, про охорону і
використання рослинного і тваринного
світу та іншим спеціальним
Статтею 20-2 Закону № 1264-XII встановлено,
що до компетенції центрального органу
виконавчої влади, що реалізує державну
політику із здійснення державного
нагляду (контролю) у сфері охорони
навколишнього природного середовища,
раціонального використання,
відтворення і охорони природних
ресурсів, у сфері охорони
навколишнього природного середовища
належить, зокрема, організація і
здійснення у межах компетенції
державного нагляду (контролю) за
додержанням центральними органами
виконавчої влади та їх територіальними
органами, місцевими органами
виконавчої влади, органами місцевого
самоврядування в частині здійснення
делегованих їм повноважень органів
виконавчої влади, підприємствами,
установами та організаціями незалежно
від форми власності та господарювання,
громадянами України, іноземцями та
особами без громадянства, а також
юридичними особами - нерезидентами
вимог законодавства: про екологічну та
радіаційну безпеку; про використання
та охорону земель; про охорону і
раціональне використання вод та
відтворення водних ресурсів;
пред'являти претензії про
відшкодування збитків і втрат,
заподіяних державі в результаті
порушення законодавства про охорону
навколишнього природного середовища.
Згідно пункту 1 Положення про Державну
екологічну інспекцію України,
затвердженого Указом Президента
України від 13.04.2011 року № 454/2011, Державна
екологічна інспекція України
(Держекоінспекція України) є
центральним органом виконавчої влади,
діяльність якого спрямовується і
координується Кабінетом Міністрів
України через Міністра екології та
природних ресурсів України.
Держекоінспекція України входить до
системи органів виконавчої влади та
утворюється для забезпечення
реалізації державної політики із
здійснення державного нагляду
(контролю) у сфері охорони
навколишнього природного середовища,
раціонального використання,
відтворення і охорони природних
Пунктом 7 зазначеного Положення
встановлено, що Держекоінспекція
України здійснює свої повноваження
безпосередньо та через свої
територіальні органи в Автономній
Республіці Крим, областях, містах Києві
та Севастополі, морські екологічні
інспекції (Азовська,
Азово-Чорноморська, Північно-Західного
регіону Чорного моря).
Наказом Міністерства екології та
природних ресурсів України від 04.11.2011 №
429 затверджено положення про
територіальні органи Держекоінспекції
України, в тому числі Положення про
державну екологічну інспекцію в
Автономній Республіці Крим, областях,
містах Києві та Севастополі (далі -
Положення № 429).
На підставі пункту 4.2 Положення № 429
відповідач здійснює державний нагляд
(контроль) за додержанням
територіальними органами центральних
органів виконавчої влади, місцевими
органами виконавчої влади, органами
місцевого самоврядування в частині
здійснення делегованих їм повноважень
органів виконавчої влади,
підприємствами, установами та
організаціями незалежно від форми
власності і господарювання,
громадянами України, іноземцями та
особами без громадянства, а також
юридичними особами - нерезидентами.
Відповідно до статті 1 Закону України
"Про основні засади державного нагляду
(контролю) у сфері господарської
діяльності" від 05.04.2007 року № 877-V (надалі
- Закон № 877-V), заходи державного
нагляду (контролю) - планові та
позапланові заходи, які здійснюються
шляхом проведення перевірок, ревізій,
оглядів, обстежень та інших дій.
Статтею 6 Закону № 877-V передбачено
підстави для здійснення позапланових
заходів, зокрема однією з яких є
звернення фізичних та юридичних осіб
про порушення суб'єктом господарювання
вимог законодавства. Позаплановий
захід у цьому разі здійснюється тільки
за наявності згоди центрального органу
виконавчої влади на його проведення.
Судом встановлено, що позапланова
перевірка Державного підприємства
"Харківський завод спеціальних машин" з
питань дотримання вимог
природоохоронного законодавства
відповідачем була призначена наказом
№ 1589/01-03 від 13.11.2013 року на підставі
згоди Державної екологічної інспекції
України № 2/2-2824зг від 22.08.2013 року та була
проведена на виконання листа
Харківської прокуратури з нагляду за
додержанням законів у воєнній сфері
від 05.07.2013 року №04-2735 вих. 13.
Направлення на перевірку вручено
повноважній особі позивача під
розписку та до проведення перевірки
було допущено старшого державного
інспектора Мухіну Д.Л., що
підтверджується направленням на
перевірку та витягом з журналу обліку
перевірок, які містяться в матеріалах
справи.
Процедуру проведення перевірок з
питань здійснення державного контролю
у сфері охорони навколишнього
природного середовища та оформлення їх
результатів визначає Порядок
організації та проведення перевірок
суб'єктів господарювання щодо
дотримання вимог природоохоронного
законодавства, затвердженого наказом
Міністерства охорони навколишнього
природного середовища України від
10.09.2008 року № 464 (далі - Порядок № 464).
Так, згідно п.п. 4.4, 4.5 Порядку № 464 під
час проведення перевірки
перевіряються наявність та чинність
дозвільних документів, які
підтверджують право на здійснення
господарської діяльності, пов'язаної з
використанням природних ресурсів
(розміщення відходів, поводження з
відходами (крім поводження з
радіоактивними відходами),
небезпечними хімічними речовинами,
викиди в атмосферне повітря з
стаціонарних джерел, спеціальне
використання природних ресурсів),
транскордонним переміщенням об'єктів
рослинного й тваринного світу, та інших
документів, необхідних для здійснення
перевірки. Крім цього, перевірка
здійснюється на території суб'єкта
господарювання - на виробничих
майданчиках, у цехах, у місцях
розташування обладнання, земельних
ділянках, у тому числі територій та
об'єктів природно-заповідного фонду,
шляхом візуального огляду із
застосуванням, у разі необхідності,
інструментально-лабораторного,
радіаційного та інших методів
Пунктом 4.9 Порядку № 464 передбачено, що
державні інспектори проводять
перевірки об'єкта в присутності
керівника суб'єкта господарювання або
уповноважених ним осіб.
Відповідно до ч. 6 ст. 7 Закону № 877-V за
результатами здійснення планового або
позапланового заходу посадова особа
органу державного нагляду (контролю), у
разі виявлення порушень вимог
законодавства, складає акт, який
повинен містити такі відомості: дату
складення акта; тип заходу (плановий
або позаплановий); вид заходу
(перевірка, ревізія, обстеження, огляд
тощо); предмет державного нагляду
(контролю); найменування органу
державного нагляду (контролю), а також
посаду, прізвище, ім'я та по батькові
посадової особи, яка здійснила захід;
найменування юридичної особи або
прізвище, ім'я та по батькові фізичної
особи - підприємця, щодо діяльності
яких здійснювався захід. Посадова
особа органу державного нагляду
(контролю) зазначає в акті стан
виконання вимог законодавства
суб'єктом господарювання, а в разі
невиконання - детальний опис
виявленого порушення з посиланням на
відповідну вимогу законодавства.
Згідно з п. 6.4 та п. 6.11 Положення № 429,
держекоінспекція для виконання
покладених на неї завдань має право,
зокрема: проводити перевірки з питань,
що належать до її компетенції, видавати
за їх результатами обов'язкові для
виконання приписи, розпорядження;
розраховувати розмір збитків,
заподіяних державі внаслідок
порушення природоохоронного
законодавства, та пред'являти
Судом встановлено, що за результатами
позапланової перевірки дотримання
Державним підприємством "Харківський
завод спеціальних машин" вимог
природоохоронного законодавства
відповідачем складено акт перевірки №
1589/01-03/08-11 від 14-27.11.2013 року, в якому
зафіксовано порушення вимог
законодавства, які були виявлені під
час здійснення заходу державного
нагляду (контролю), складено припис №
08/25/211 від 04.12.2013р., здійснено розрахунок
шкоди, заподіяної державі внаслідок
порушення природоохоронного
законодавства на суму 576108,00 грн. на
підставі чого направлено на адресу
позивача претензію № 320 від 28.12.2013 року.
Отже, складання акту за результатом
проведеної перевірки, розрахунку
шкоди, заподіяної державі внаслідок
порушення природоохоронного
законодавства та пред'явлення
претензії є правом органів державного
нагляду (контролю), яке реалізовується
фахівцями органів державного нагляду
Крім того, діяльність працівників
контролюючого органу з проведення
перевірки суб'єкта господарювання є
лише службовою діяльністю таких осіб
на виконання своїх посадових
обов'язків із збирання доказової
інформації щодо дотримання суб'єктом
перевірки вимог чинного законодавства.
Отже, дії Державної екологічної
інспекції України в Харківській
області щодо проведення позапланової
перевірки дотримання вимог
природоохоронного законодавства
Державного підприємства "Харківський
завод спеціальних машин", за
результатами якої був складений акт №
1589/01-03/08-11 відповідають вимогам чинного
Враховуючи викладене позовні вимоги в
частині визнання противоправними
дії Державної екологічної інспекції в
Харківської області по складанню акту
перевірки дотримання вимог
природоохоронного законодавства
№1589/01-03/08-11 від 14-27.11.2013 р. не підлягають
Надаючи оцінку позовним вимогам
Державного підприємства "Харківський
завод спеціальних машин" в частині
визнання протиправними дій Державної
екологічної інспекції України в
Харківській області щодо визначення
розрахунком від 25.12.2013 р. розмірів
відшкодування збитків у сумі 576108 грн.,
заподіяних державі внаслідок
користування підземною водою зі
свердловини (без дозволу на спеціальне
водокористування) та його скасування,
суд вважає необхідним зазначити
Як вбачається з матеріалів справи за
результатами перевірки складено
припис № 08/25/211 від 04.12.2013р., згідно п.3
якого передбачено отримання дозволу на
спеціальне водокритсування до 04.02.2014
року, який отримано позивачем 07.12.2013
року, що підтверджується поштовим
повідомленням про вручення, яке
містить в матеріалах справи. (а.с. 80,81, 158)
З пояснень представників сторін в
судовому засіданні, судом встановлено,
що припис є чинним та в установленому
законом порядку не оскаржувався.
Наказом ДП "Харківський завод
спеціальних машин" № 244 від 12.12.2013 року
затверджено план заходів усунення
виявлених порушень під час проведення
перевірки та покладено обов'язок
отримання дозволу на спеціальне
водокористування в термін до 04.02.2012р. на
головного інженера. (а.с. 82,83)
Листом № 941 від 13.12.2013р. ДП "Харківський
завод спеціальних машин" повідомило
відповідача про укладення договору №
13/136 від 21.11.2013 року про розробку
нормативно-технічної документації для
отримання дозволу на спеціальне
водокористування. (а.с. 84)
В акті перевірки зазначено, що позивач
здійснює забір води з артезіанської
свердловини пробуреної в 1961 році на
глибину 100 м. обладнаною лічильником
води WP-Dynamic, повіреного 28.11.2012 року та
насосом БЦПЕ1,2, що також
підтверджується паспортом
артсвердловини № 2447 та насосу ЄЦВ6-10-110.
Відповідно до звітів за формою № 2-ТП
підприємство протягом періоду 3-4
квартал 2012 року та 9 місяців 2013року
здійснило забір води з підземного
джерела (артезіанської свердловини) 7800
куб. м. (а.с. 75-79)
Представник позивача в судовому
засіданні зазначив, що використовує
артезіанську свердловину, як джерело
водопостачання виключно на побутові
потреби, отже не потребує дозвіл на
спеціальне водокористування, так як
використовує воду виключно на побутові
потреби підприємства (обслуговування
туалетів для злива каналізації).
Відповідно до ст. 46 Водного кодексу
України водокористування може бути
двох видів - загальне та спеціальне.
Згідно ст. 47 Водного кодексу України
загальне водокористування
здійснюється громадянами для
задоволення їх потреб (купання,
плавання на човнах, любительське і
спортивне рибальство, водопій тварин,
забір води з водних об'єктів без
застосування споруд або технічних
пристроїв та з криниць) безкоштовно,
без закріплення водних об'єктів за
окремими особами та без надання
відповідних дозволів.
Статтею 48 Водного кодексу України
передбачено, що спеціальне
водокористування - це забір води з
водних об'єктів із застосуванням
споруд або технічних пристроїв,
використання води та скидання
забруднюючих речовин у водні об'єкти,
включаючи забір води та скидання
забруднюючих речовин із зворотними
водами із застосуванням каналів.
Спеціальне водокористування
здійснюється юридичними і фізичними
особами насамперед для задоволення
питних потреб населення, а також для
господарсько-побутових, лікувальних,
оздоровчих, сільськогосподарських,
промислових, транспортних,
енергетичних, рибогосподарських (у
тому числі для цілей аквакультури) та
інших державних і громадських потреб.
Не належать до спеціального
водокористування: пропуск води через
гідровузли (крім гідроенергетичних);
подача (перекачування) води
водокористувачам у маловодні регіони;
усунення шкідливої дії вод
(підтоплення, засолення, заболочення);
використання підземних вод для
вилучення корисних компонентів;
вилучення води з надр разом з
видобуванням корисних копалин;
виконання будівельних,
днопоглиблювальних і вибухових робіт;
видобування корисних копалин і водних
рослин; прокладання трубопроводів і
кабелів; проведення бурових,
геологорозвідувальних робіт; інші
роботи, які виконуються без забору води
та скидання зворотних вод.
Спеціальне водокористування
здійснюється на підставі дозволу (ст. 49
Водного кодексу України).
Забір води - вилучення води з водного
об'єкта для використання за допомогою
технічних пристроїв або без них. (ст. 1
Водного кодексу України)
Враховуючи, що ДП "Харківський завод
спеціальних машин" здійснює забір води
із застосуванням технічного пристрою
(насосу) та така діяльність не
відповідає вичерпному переліку видів
діяльності, які не належать до
спеціального водокористування, суд
приходить до висновку про
обґрунтованість твердження
відповідача, щодо необхідності
отримання позивачем дозволу на
здійснення спеціальне
Окрім того суд зазначає, що позивачем
попередньо отримувався дозвіл на
спеціальне водокористування 26.12.2007
року зі строком дії до 01.04.2009 року. (а.с.
Відповідно до ст. 69 Закону України „Про
охорону навколишнього природного
середовища" шкода, заподіяна внаслідок
порушення законодавства про охорону
навколишнього природного середовища,
підлягає компенсації в повному обсязі.
Відповідальність за порушення водного
законодавства несуть особи, винні,
зокрема, у недотриманні умов дозволу
або порушенні правил спеціального
водокористування (ст. 110 Водного
Щодо посилання позивача на те, що
відповідачем неправомірно обчислено
розмір збитків, заподіяних
видобуванням підземних прісних вод без
спецдозволу, оскільки при розрахунку
було використано Методику розрахунку
розмірів відшкодування збитків,
заподіяних державі внаслідок
порушення законодавства про охорону та
раціональне використання водних
ресурсів, затв. наказом Міністерства
охорони навколишнього природного
середовища України від 20.07.2009 року № 389,
яку, на думку позивача, можна
використовувати тільки у випадку
самовільного використання водних
ресурсів при умові забруднення
поверхневих та підземних вод, суд
Розрахунки збитків внаслідок
використання ДП "Харківський завод
спеціальних машин" водних ресурсів без
дозволу на спеціальне
водокористування Державною
екологічною інспекцією в Харківській
області здійснено на підставі Методики
розрахунку розмірів відшкодування
збитків, заподіяних державі внаслідок
порушення законодавства про охорону та
раціональне використання водних
ресурсів, затвердженої Наказом
Міністерства охорони навколишнього
природного середовища від 20.07.2009 р. №389
(далі - Методика №389).
Методика встановлює порядок
визначення розмірів відшкодування
збитків, заподіяних державі внаслідок
порушення законодавства про охорону та
раціональне використання водних
ресурсів, у разі: забруднення водних
об'єктів, у тому числі пов'язаного із
самовільними та аварійними скидами у
водний об'єкт забруднюючих речовин та
фізико-хімічних показників (далі -
забруднюючі речовини) із зворотними
водами або забруднюючих речовин у
чистому вигляді, у складі сировини,
продукції чи відходів, крім випадків
забруднення територіальних і
внутрішніх морських вод та виключної
морської економічної зони України із
суден, кораблів та інших плавучих
засобів; забруднення поверхневих та
підземних вод під впливом полігонів
(сміттєзвалищ) твердих побутових та
промислових відходів;самовільного
використання водних ресурсів при
відсутності дозвільних документів
(дозволу на спеціальне
водокористування та/або спеціального
дозволу на користування надрами
(підземні води));забору, використання
води та скиду забруднюючих речовин із
зворотними водами з порушенням умов
водокористування, встановлених у
дозволі на спеціальне
водокористування (п. 1.2 Методики №389)
З аналізу зазначеного припису
вбачається, що Методика розрахунку
розмірів відшкодування збитків,
заподіяних державі внаслідок
порушення законодавства про охорону та
раціональне використання водних
ресурсів в редакції від 30.06.2011 року
застосовується за наявності
самостійної підстави - відсутності
дозвільних документів на спеціальне
водокористування без умов їх
Ця Методика застосовується державними
інспекторами України з охорони
навколишнього природного середовища
та державними інспекторами з охорони
навколишнього природного середовища
відповідних територій (далі - державні
інспектори) при розрахунку розмірів
збитків, заподіяних державі внаслідок
порушення законодавства про охорону та
раціональне використання водних
ресурсів, які виявлені за результатами
державного контролю за додержанням
вимог суб'єктами господарювання
природоохоронного законодавства.
Державні інспектори з дати
встановлення факту порушення вимог
законодавства про охорону та
раціональне використання водних
ресурсів проводять збір і аналіз
необхідних матеріалів і на підставі
цієї Методики розраховують розмір
відшкодування збитків ( п. 4.1 Методики
№389)
Суд зазначає, що пунктом 9.1. Методики
№389 в редакції 2009 року було
передбачено виняток для застосування
формули розрахунку розміру
відшкодування збитків, обумовлених
самовільним використанням водних
ресурсів без дозволу на спеціальне
водокористування, а саме: в разі забору
прісних підземних вод з глибини більше
20 м. Однак 30.06.2011 року до вказаної норми
було внесено зміни та положення щодо
Згідно п. 9.1 Методики №389 в редакції від
30.06.2011 року, розрахунок розміру
відшкодування збитків, обумовлених
самовільним використанням водних
ресурсів при відсутності дозвільних
документів (дозволу на спеціальне
водокористування та/або спеціального
дозволу на користування надрами
(підземні води)), здійснюється за
формулою: Зсам = 100 х W х Тар,(23)
де W - об'єм води, що використана
самовільно без дозвільних документів
(дозволу на спеціальне
водокористування та/або спеціального
дозволу на користування надрами
(підземні води)), м3;
Тар - розмір, грн/100 м3, аналогічний
ставці збору за спеціальне
використання води, встановленої
статтею 325 Податкового кодексу України
на дату виявлення порушення (для води з
лиманів - розмір, грн/100 м3, аналогічний
ставці збору за спеціальне
використання поверхневих вод для
показника «Інші водні об'єкти»,
встановленої статтею 325 Податкового
кодексу України на дату виявлення
Фактичний об'єм води, що використана
самовільно без дозвільних документів
(дозволу на спеціальне
водокористування та/або спеціального
дозволу на користування надрами
(підземні води)), визначається на основі
даних: первинної документації,
статистичної звітності, ліміту забору
та використання води, індивідуальних
норм водоспоживання та водовідведення
або довідки суб'єкта господарювання за
підписом керівництва, завіреної
печаткою. ( п. 9.2 Методики №389).
Таким чином, оскільки відповідачем
виявлено порушення діючого
законодавства в сфері охорони
навколишнього природного середовища,
встановлено за рахунок статистичної
звітності фактичний об'єм використаної
води, останній в межах наданих йому
повноважень та у спосіб, що
передбачений діючим законодавством
України вчинив розрахунок розмірів
шкоди внаслідок порушення
законодавства про охорону
навколишнього природного середовища
відповідно до Методики №389 в редакції
від 30.06.2011, за період 3-4 кв. 2012 року та 9
Аналогічна правова позиція наведена у
постанові Верховного Суду України від
03.09.2013р. в справі N 13/333-38/463-2012 за позовом
Київського прокурора захисту прав
громадян та інтересів держави в
екологічній сфері (Київського
прокурора з нагляду за додержанням
законів у природоохоронній сфері) в
інтересах держави в особі Державної
екологічної інспекції в м. Києві до
підприємства з іноземними
інвестиціями "Лукойл-Україна" про
стягнення збитків, яке відповідно до
ст. 244-2 КАС України є обов'язковим для
всіх суб'єктів владних повноважень, які
застосовують у своїй діяльності
нормативно - правовий акт, що містить
зазначені норми права та для всіх судів
Посилання позивача на постанову
Харківського окружного
адміністративного суду від 02 грудня 2013
позивача встановлено факт відсутності
обов'язку отримання дозволу на
спеціальне водокористування, судом не
приймається до уваги з огляду на
Як вбачається з матеріалів справи
рішення про тимчасове обмеження
діяльності № 43/01-05 від 04.06.2013 року
обґрунтовано відсутністю дозволу на
спеціальне водокористування та
спеціального дозволу на користування
надрами у ДП "Харківський завод
спеціальних машин".

Постановою Харківського окружного
адміністративного суду від 02 грудня 2013
року по справі № 820/10342/13-а зобов'язано
Державну екологічну інспекцію у
Харківській області припините
обмеження діяльності ДП "Харківський
завод спеціальних машин" по забору води
з підземного джерела (артсвердловини)
на власні господарсько-питні потреби
до отримання спеціального дозволу на
користування надрами.

Отже у справі № 820/10342/13-а встановлено
лише відсутність обов'язку у позивача
отримати спеціальний дозвіл на
користування надрами, при цьому
необхідність отримання дозволу на
спеціальне водокористування не було
предметом розгляду справи № 820/10342/13-а.

Згідно ч. 1, 2 ст. 71 КАС України кожна
сторона повинна довести ті обставини,
на яких ґрунтуються її вимоги та
заперечення, крім випадків,
встановлених статтею 72 цього Кодексу. В
адміністративних справах про
протиправність рішень, дій чи
бездіяльності суб'єкта владних
повноважень обов'язок, щодо
доказування правомірності свого
рішення, дії чи бездіяльності
покладається на відповідача, якщо він
заперечує проти адміністративного
позову.

З огляду на викладене, суд прийшов до
висновку, що відповідачем доведено
правомірність своїх дій по складенню
розрахунку розміру шкоди внаслідок
порушення законодавства про охорону
навколишнього природного.

Відповідно до ч. 2 ст. 19 Конституції
України органи державної влади та
органи місцевого самоврядування, їх
посадові особи зобов'язані діяти лише
на підставі, в межах повноважень та у
спосіб, що передбачені Конституцією та
законами України.

Відповідно до вимог ст. 2 КАС України, у
справах щодо оскарження рішень, дій чи
бездіяльності суб'єктів владних
повноважень адміністративні суди
перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони,
зокрема на підставі, у межах
повноважень та у спосіб, що передбачені
Конституцією та законами України; з
використанням повноваження з метою, з
якою це повноваження надано;
обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх
обставин, що мають значення для
прийняття рішення (вчинення дії);
безсторонньо (неупереджено);
добросовісно; розсудливо; своєчасно,
тобто протягом розумного строку.

Враховуючи вищезазначене, суд
приходить до висновку, що позовні
вимоги є необґрунтованими та
безпідставними, а відповідач, діючи
відповідно до норм чинного
законодавства, забезпечуючи виконання
покладених на органи державної
екологічної інспекції функцій та
повною мірою використовуючи надані
законодавством права, діяв правомірно,
в межах повноважень та у спосіб, що
передбачений Конституцією та Законами
України, у зв'язку з чим, позовні вимоги
не підлягають задоволенню в повному
обсязі.

На підставі вищевикладеного та
керуючись ст. 158, ст. 159, ст. 160, ст. 163, ст.
185, ст. 186, ст. 254 Кодексу
адміністративного судочинства
України, суд, -

П О С Т А Н О В И В:

Адміністративний позов Державного
підприємства "Харківський завод
спеціальних машин" до Державної
екологічної інспекції України в
Харківській області про визнання дій
незаконними та зобов'язання вчинити
певні дії - залишити без задоволення.

Апеляційна скарга подається до
адміністративного суду апеляційної
інстанції через суд першої інстанції,
який ухвалив оскаржуване судове
рішення протягом десяти днів з дня її
проголошення, у разі застосування
судом частини третьої статті 160 Кодексу
адміністративного судочинства
України, а також прийняття постанови у
письмовому провадженні апеляційна
скарга подається протягом десяти днів
з дня отримання копії постанови.

Якщо суб'єкта владних повноважень у
випадках та порядку, передбачених
частиною четвертою статті 167 Кодексу
адміністративного судочинства
України, було повідомлено про
можливість отримання копії постанови
суду безпосередньо в суді, то
десятиденний строк на апеляційне
оскарження постанови суду
обчислюється з наступного дня після
закінчення п'ятиденного строку з
моменту отримання суб'єктом владних
повноважень повідомлення про
можливість отримання копії постанови
суду.

Постанова набирає законної сили після
закінчення строку подання апеляційної
скарги, якщо скаргу не було подано. У
разі подання апеляційної скарги
постанова, якщо її не скасовано,
набирає законної сили після повернення
апеляційної скарги, відмови у
відкритті апеляційного проваджені або
набрання законної сили рішенням за
наслідками апеляційного провадження.

Повний текст постанови складено 14
квітня 2014 року.

Суддя
Волошин Д.А.