Справа № 826/2372/14
Суддя: Катющенко В.П.
Дата ухвалення: 2014-03-25 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД міста
Каменєва 8, корпус 1П О С Т А Н О В А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
25 березня 2014 року 18:19 №
Окружний адміністративний суд міста
Києва у складі головуючого судді
Катющенка В.П., за участю секретаря
судового засідання Савченко А.А.,
розглянувши у відкритому судовому
засіданні адміністративну справу
за позовомОСОБА_1 до Головного
управління Державної служби України з
надзвичайних ситуацій у місті Києві
провизнання незаконними наказів,
поновлення на службі та стягнення
ОСОБА_1 (далі по тексту - позивач)
звернувся до Окружного
адміністративного суду міста Києва з
позовом до Головного управління
Державної служби України з
надзвичайних ситуацій у місті Києві
(далі по тексту - відповідач), в якому, з
урахуванням заяви про зменшення
позовних вимог від 25 березня 2014 року,
просить суд:
- «визнати незаконним наказ начальника
Головного управління Державної служби
України з надзвичайних ситуацій у
місті Києві від 03.02.2014 р. № 47 (по
особовому складу) «Про притягнення до
дисциплінарної відповідальності
старшого лейтенанта служби цивільного
захисту «ОСОБА_1» та скасувати його;
- визнати незаконним наказ Головного
управління Державної служби України з
надзвичайних ситуацій у місті Києві
від 04.02.2014 р. № 51 (по особовому складу)
про звільнення зі служби ОСОБА_1 та
- зобов'язати Головне управління
Державної служби України з
надзвичайних ситуацій у місті Києві
поновити ОСОБА_1 на посаді провідного
інспектора відділу організації
запобігання надзвичайним ситуаціям та
заходів цивільного захисту
Дарницького районного управління
Головного управління Державної служби
України з надзвичайних ситуацій у
місті Києві з 03.02.2014 р.;
- стягнути з Головного управління
Державної служби України з
надзвичайних ситуацій у місті Києві на
користь ОСОБА_1 грошове забезпечення за
час вимушеного невиконання службових
В обґрунтування позовних вимог позивач
зазначив, що відповідачем протиправно
було притягнуто позивача до
дисциплінарної відповідальності та в
подальшому звільнено, оскільки
притягнення до дисциплінарної
відповідальності здійснювалось під
час тимчасової непрацездатності
позивача, з огляду на що позивач вважає
наявними підстави для скасування
наказу Головного управління Державної
служби України з надзвичайних ситуацій
у місті Києві від 03.02.2014 р. № 47 (по
особовому складу) «Про притягнення до
дисциплінарної відповідальності
старшого лейтенанта служби цивільного
Крім того, 20 лютого 2014 року позивачу
стало відомо й про наказ від 04.02.2014 р. №
51 (по особовому складу) про звільнення
зі служби ОСОБА_1, з огляду на що позивач
просив суд скасувати й даний наказ.
Ухвалами Окружного адміністративного
суду міста Києва від 27 лютого 2014 року
відкрито провадження в
адміністративній справі № 826/2372/14,
закінчено підготовче провадження та
призначено справу до розгляду в
судовому засіданні.

У судовому засіданні позивач та його
представник позов підтримали в повному
обсязі. Додатково позивач зазначив, що
під час накладення на нього
дисциплінарного стягнення, останній
перебував на лікарняному, що
підтверджується листками
непрацездатності та листками
звільнення від роботи. Також позивач
посилався на неповне, необ'єктивне
проведення службового розслідування,
без урахування всіх обставин, за
результатами якого його було
звільнено. Крім того, на думку позивача,
відповідачем не враховано, що його
дружина та їх син, ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_1,
перебувають на утриманні позивача.

Представник відповідача у судових
засіданнях підтримала заперечення на
позов з підстав, викладених у
запереченнях та додаткових письмових
поясненнях, наданих в судовому
засіданні 25 березня 2014 року. При цьому
зазначила, що позивач неодноразово
притягувався до дисциплінарної
відповідальності, а тому звільнення
його зі служби вважала правомірним.

На підставі частини третьої статті 160
Кодексу адміністративного судочинства
України в судовому засіданні 25 березня
2014 року проголошено вступну та
резолютивну частини постанови.

Розглянувши подані документи і
матеріали, заслухавши пояснення
представників сторін, всебічно і повно
з'ясувавши всі фактичні обставини, на
яких ґрунтується позов, об'єктивно
оцінивши докази, які мають юридичне
значення для розгляду справи і
вирішення спору по суті, суд дійшов до
наступних висновків.

17 липня 2012 року Державною інспекцією
техногенної безпеки України в особі
начальника Головного управління
Державної служби України з
надзвичайних ситуацій у місті Києві
полковника служби цивільного захисту
ОСОБА_3 з ОСОБА_1 укладено контракт №
29/3/40 про проходження служби в органах і
підрозділах цивільного захисту.

Старший лейтенант служби цивільного
захисту ОСОБА_1 перебував на службі
цивільного захисту на посаді
провідного інспектора відділу
організації запобігання надзвичайним
ситуаціям та заходів цивільного
захисту Дарницького районного
управління Головного управління
Державної служби України з
надзвичайних ситуацій у місті Києві.

11 жовтня 2013 року наказом № 178
призначено проведення службового
розслідування за фактом виявлених
порушень при перевірці наглядових
справ об'єктів, за якими закріплені
інспектори Дарницького районного
управління Головного управління ДСНС
України у м. Києві.

Актом службового розслідуванні від 31
жовтня 2013 року по факту порушень, які
допустили в наглядових справах
об'єктів, зокрема, старший лейтенант
служби цивільного захисту ОСОБА_1,
провідний інспектор відділу
організації запобігання надзвичайним
ситуаціям та заходів цивільного
захисту Дарницького районного
управління ГУ ДСНС України у м Києві,
встановлено, що останній в червні 2013
року проводив перевірку АЗС ТОВ
«Восток» за адресою: Харківське шосе,
248. В ході перевірки до
адміністративної відповідальності
було притягнуто директора та винесено
постанову про призупинку діяльності
об'єкту. Проте під час перевірки
наглядової справи виявлені такі
порушення: в повідомленні на
проведення перевірки від 05.06.2013 року №
482 не вірно вказана назва підприємства;
за результатами перевірки не прийнято
запобіжних заходів реагування, не
зважаючи на наявність порушень вимог
пожежної безпеки, які можуть привести
до виникнення пожежі, перешкоджати її
гасінню, що є порушенням вимог наказу
МНС України від 21.10.2004 р. № 130 «Про
затвердження Інструкції про порядок та
умови застосування органами
державного пожежного нагляду
запобіжних заходів».

Крім того, зазначеним актом службового
розслідування встановлено, що у серпні
2013 року ОСОБА_1 проведена позапланова
перевірка ТОВ «Технобуд-комплекс ЛТД»
за адресою: пр-т М. Бажана, 3-В. Під час
перевірки наглядової справи виявлено,
що в повідомленні на проведення
перевірки відсутня печатка. Таким
чином, старший лейтенант служби
цивільного захисту ОСОБА_1 допустив
порушення вимог наказу МНС України від
25.05.2012 р. № 863 «Про затвердження Порядку
проведення перевірок органами
Державної інспекції техногенної
безпеки України».

За наслідками зазначеного службового
розслідування комісією було
запропоновано, зокрема, за порушення
вимог наказу МНС України від 25.05.2012 р. №
863 «Про затвердження Порядку
проведення перевірок органами
Державної інспекції техногенної
безпеки України», старшого лейтенанта
служби цивільного захисту ОСОБА_1,
провідного інспектора відділу
організації запобігання надзвичайним
ситуаціям та заходів цивільного
захисту Дарницького районного
управління ГУ ДСНС України у м Києві
притягнути до дисциплінарної
відповідальності, з урахуванням того,
що він наказом ГУДТБ від 20.02.2013 № 13 о/с
був попереджений про неповну службову
відповідність.

Наказом № 47 о/с від 03 лютого 2014 року
«Про притягнення до дисциплінарної
відповідальності старшого лейтенанта
служби цивільного захисту ОСОБА_1» за
результатами службового розслідування
за порушення вимог наказу МНС України
від 25.05.2012 р. № 863 «Про затвердження
Порядку проведення перевірок органами
Державної інспекції техногенної
безпеки України», на підставі акту
службового розслідування старшого
лейтенанта служби цивільного захисту
ОСОБА_1, провідного інспектора відділу
організації запобігання надзвичайним
ситуаціям та заходів цивільного
захисту Дарницького районного
управління ГУ ДСНС України у м Києві
притягнуто до дисциплінарної
відповідальності у вигляді звільнення
зі служби у зв'язку із систематичним
невиконанням умов контракту.

Наказом № 51 від 04 лютого 2014 року «Про
звільнення ОСОБА_1» старшого
лейтенанта служби цивільного захисту
ОСОБА_1, провідного інспектора відділу
організації запобігання надзвичайним
ситуаціям та заходів цивільного
захисту Дарницького районного
управління ГУ ДСНС України у м Києві,
відповідно до Положення про
проходження служби цивільного захисту
особами рядового і начальницького
складу звільнено зі служби та
виключено з кадрів ДСНС України у запас
Збройних Сил України за пунктами 11, 12, 56,
173 та підпунктом 6 пунктом 176 (у зв'язку
із систематичним невиконанням умов
контракту особою рядового і
начальницького складу), з постановкою
на військовий облік, 4 лютого 2014 року.

Вважаючи своє звільнення незаконним,
позивач звернувся з даним позовом до
суду за захистом своїх прав.

Вирішуючи спір, суд виходить з
наступного.

Відповідно до пункту 15 частини першої
статті 3 Кодексу адміністративного
судочинства України публічна служба -
це діяльність на державних політичних
посадах, професійна діяльність суддів,
прокурорів, військова служба,
альтернативна (невійськова) служба,
дипломатична служба, інша державна
служба, служба в органах влади
Автономної Республіки Крим, органах
місцевого самоврядування.

Згідно частини першої статті 101 Кодексу
цивільного захисту служба цивільного
захисту - це державна служба особливого
характеру, покликана забезпечувати
пожежну охорону, захист населення і
територій від негативного впливу
надзвичайних ситуацій, запобігання і
реагування на надзвичайні ситуації,
ліквідацію їх наслідків у мирний час та
в особливий період.

Порядок проходження громадянами
України служби цивільного захисту
визначається цим Кодексом та
положенням про порядок проходження
служби цивільного захисту особами
рядового і начальницького складу, що
затверджується Кабінетом Міністрів
України (ч. 2 ст. 101 Кодексу цивільного
захисту).

Відповідно до частини першої статті 103
Кодексу цивільного захисту щодо
проходження служби цивільного захисту
може бути укладено контракт про
проходження служби цивільного захисту
- з особою, яка призначається на посаду
рядового або начальницького складу
служби цивільного захисту.

Форма, порядок і правила укладення
контракту, припинення (розірвання)
контракту та наслідки припинення
(розірвання) контракту визначаються
положенням про порядок проходження
служби цивільного захисту особами
рядового і начальницького складу (ч. 4
ст. 103 Кодексу цивільного захисту).

Порядок проходження служби цивільного
захисту особами рядового і
начальницького складу та регулювання
питань, пов'язаних з перебуванням
громадян України у добровільному
порядку в резерві служби цивільного
захисту визначаються Положенням про
порядок проходження служби цивільного
захисту особами рядового і
начальницького складу, затвердженим
постановою Кабінету Міністрів України
від 11 липня 2013 року № 593 «Про
затвердження Положення про порядок
проходження служби цивільного захисту
особами рядового і начальницького
складу та визнання такими, що втратили
чинність, деяких постанов Кабінету
Міністрів України» (далі - Положення №
593).

Відповідно до пункту 2 зазначеного
Положення служба цивільного захисту є
державною службою особливого
характеру, яка забезпечує пожежну
охорону, захист населення і територій
від негативного впливу надзвичайних
ситуацій, вживає заходів до
запобігання і реагування на
надзвичайні ситуації, ліквідації їх
наслідків у мирний час та в особливий
період.

Особами рядового і начальницького
складу служби цивільного захисту (далі
- особи рядового і начальницького
складу) є громадяни, які у
добровільному порядку прийняті на
службу цивільного захисту за
контрактом і яким присвоєно відповідно
до цього Положення спеціальні звання
(п. 3 Положення № 593).

Пунктом 45 Положення № 593 встановлено,
що контракт про проходження служби
цивільного захисту - це письмова угода,
що укладається на добровільній основі
між громадянином та державою, від імені
якої виступає ДСНС, для встановлення
правових відносин між сторонами під
час проходження такої служби.

Для проходження служби цивільного
захисту можуть бути укладені, зокрема,
такі контракти: про проходження служби
цивільного захисту - з особою, яка
призначається на посаду рядового і
начальницького складу служби
цивільного захисту в порядку,
встановленому цим Положенням (пп. 1 п. 46
Положення № 593).

Таким чином, судом встановлено,
підтверджується матеріалами справи та
не заперечувалось сторонами, що
позивач перебував на публічній службі,
а саме: проходив службу цивільного
захисту.

Відповідно до пункту 29 Положення № 593
особи рядового і начальницького складу
можуть бути заохочені або притягнуті
до дисциплінарної відповідальності у
порядку, передбаченому Дисциплінарним
статутом служби цивільного захисту.

Згідно пункту 173 Положення № 593
звільнення осіб рядового і
начальницького складу із служби
цивільного захисту здійснюється,
зокрема, у запас Збройних Сил (з
постановкою на військовий облік) - якщо
звільнені особи не досягли граничного
віку перебування в запасі,
встановленого Законом України «Про
військовий обов'язок і військову
службу», і за станом здоров'я придатні
до військової служби.

Підпунктом 6 пункту 176 Положення № 593
встановлено, що контракт про
проходження служби цивільного захисту
припиняється (розривається), а особи
рядового і начальницького складу
звільняються із служби цивільного
захисту у зв'язку із систематичним
невиконанням умов контракту особою
рядового і начальницького складу.

Судом встановлено та підтверджується
матеріалами справи, що позивача
протягом 2013 року неодноразово було
притягнуто до дисциплінарної
відповідальності, зокрема, наказом №
3о/с від 10 січня 2013 року (оголошено
сувору догану та позбавлено місячної
премії за грудень 2012 року в повному
розмірі); наказом № 13 о/с від 20 лютого 2013
року (попереджено про неповну службову
відповідність та позбавлено місячної
премії за лютий 2013 року в повному
розмірі); наказом № 139 о/с від 19 червня
2013 року (попереджено про неповну
службову відповідність та вирішено
заслухати на атестаційній комісії
Головного управління та прийняти
відповідне рішення).

Також, згідно витягу з протоколу № 9
засідання атестаційної комісії ГУ ДСНС
України у м. Києві від 19 вересня 2013 року
ОСОБА_1 попереджено, що у разі не
усунення недоліків протягом 6 місяців
буде розглянуто питання щодо
звільнення його зі служби.

Сутність службової дисципліни, права
та обов'язки осіб рядового і
начальницького складу органів та
підрозділів цивільного захисту, в тому
числі слухачів і курсантів навчальних
закладів спеціально уповноваженого
центрального органу виконавчої влади з
питань цивільного захисту (далі - особи
рядового і начальницького складу), щодо
її додержання, види заохочення та
дисциплінарних стягнень і порядок їх
застосування визначає Дисциплінарний
статут служби цивільного захисту,
затверджений Законом України «Про
Дисциплінарний статут служби
цивільного захисту» від 05 березня 2009
року № 1068-VI (далі - Дисциплінарний
статут).

Згідно статті 1 Дисциплінарного
статуту службова дисципліна -
бездоганне та неухильне виконання
особами рядового і начальницького
складу службових обов'язків,
установлених Кодексом цивільного
захисту України, цим Статутом, іншими
нормативно-правовими актами та
контрактом про проходження служби в
органах і підрозділах цивільного
захисту (далі - контракт).

Відповідно до статті 3 Дисциплінарного
статуту службова дисципліна в органах
і підрозділах цивільного захисту
зобов'язує кожну особу рядового і
начальницького складу під час
проходження служби: виконувати вимоги
Присяги, контракту, накази начальників,
додержуватися цього Статуту та інших
нормативно-правових актів; захищати
життя, здоров'я, права та власність
громадян, територію, інтереси
суспільства і держави у разі
виникнення надзвичайних ситуацій; бути
чесним, сумлінним і дисциплінованим;
стійко переносити всі труднощі та
обмеження, пов'язані із службою, не
шкодувати сил під час виконання
поставлених завдань; постійно
вдосконалювати професійну
майстерність, підвищувати свій
професійний рівень; додержуватися норм
професійної та службової етики, не
вчиняти дій, що можуть призвести до
неналежного виконання службових
обов'язків, бути вільним від впливу
політичних партій і громадських
організацій; поважати людську гідність
і бути готовим у будь-який час надати
допомогу людям; сприяти зміцненню
службової дисципліни, виявляти повагу
до начальників та старших за званням,
бути ввічливим, додержуватися правил
внутрішнього розпорядку, носіння
встановленої форми одягу, вітання та
етикету; зберігати державну і службову
таємницю; берегти та підтримувати в
належному стані передані їй у
користування майно і техніку.

Порушення службової дисципліни є
дисциплінарним правопорушенням (ст.6
Дисциплінарного статуту).

Згідно статті 8 Дисциплінарного
статуту порушення службової
дисципліни - протиправне, винне (умисне
чи необережне) діяння або
бездіяльність особи рядового чи
начальницького складу, спрямоване на
недодержання вимог Присяги, зокрема на
невиконання або неналежне виконання
службових обов'язків, перевищення прав,
порушення обмежень і заборон,
установлених законодавством з питань
проходження служби в органах і
підрозділах цивільного захисту, чи
вчинення інших дій, що ганьблять або
дискредитують особу як представника
служби цивільного захисту.

Статтею 58 Дисциплінарного статуту
визначено, що грубим дисциплінарним
проступком вважається факт грубого
порушення службової дисципліни, що не
містить ознак кримінального
правопорушення, а саме: невихід на
службу без поважних причин; порушення
встановленого керівником органу чи
підрозділу цивільного захисту
розпорядку дня; вживання алкогольних
напоїв чи наркотичних засобів у
службовий час, прибуття на службу в
нетверезому стані чи стані
наркотичного сп'яніння; порушення
статутних правил несення служби;
втрата службового посвідчення,
службових документів; невиконання
наказів та розпоряджень начальників,
що призвело до неготовності до дій за
призначенням та зриву виконання
покладених на орган чи підрозділ
цивільного захисту завдань; порушення
вимог законів та інших
нормативно-правових актів, що призвело
до псування або втрати закріпленого
майна, обладнання та техніки, інших
матеріальних збитків, а також завдало
шкоди здоров'ю особовому складу органу
чи підрозділу цивільного захисту або
іншим особам; самовільне відлучення
курсантів (слухачів) з розташування
навчального закладу; невиконання
індивідуальних планів роботи науковим,
науково-педагогічним, педагогічним
складом, ад'юнктами, докторантами.

Відповідно до статті 59 Дисциплінарного
статуту до діянь, що є порушеннями
службової дисципліни, також належать:
порушення вимог законодавства з питань
діяльності органів і підрозділів
цивільного захисту; брутальне або
зневажливе ставлення до громадян,
приниження їх честі та гідності під час
виконання службових обов'язків;
приховування або недостовірне надання
відомостей про себе, що мають значення
для проходження служби (зміна місця
проживання, притягнення до
адміністративної та кримінальної
відповідальності); інші діяння, визнані
порушеннями службової дисципліни
законом та цим Статутом.

Згідно статті 69 Дисциплінарного
статуту на осіб рядового і
начальницького складу за порушення
службової дисципліни можуть
накладатися такі види дисциплінарних
стягнень: 1) зауваження; 2) догана; 3)
сувора догана; 4) попередження про
неповну службову відповідність; 5)
звільнення зі служби у зв'язку з
систематичним невиконанням умов
контракту чи через службову
невідповідність.

Відповідно до статті 75 Дисциплінарного
статуту на осіб рядового і
начальницького складу, які порушили
службову дисципліну, можуть бути
накладені лише визначені цим Статутом
дисциплінарні стягнення, що
відповідають ступеню вини особи.

Згідно статті 77 Дисциплінарного
статуту за кожне порушення службової
дисципліни накладається лише одне
дисциплінарне стягнення. У разі
порушення службової дисципліни
кількома особами дисциплінарне
стягнення накладається на кожного
окремо.

Пунктом 80 Дисциплінарного статуту
встановлено, що звільнення осіб
рядового і начальницького складу зі
служби у зв'язку з систематичним
невиконанням умов контракту або через
службову невідповідність є крайнім
заходом дисциплінарного впливу і може
застосовуватися у разі, якщо раніше
вжиті заходи дисциплінарного впливу не
дали позитивних результатів або якщо
вчинене дисциплінарне правопорушення
не сумісне з перебуванням на службі
цивільного захисту.

Відповідно до статті 81 Дисциплінарного
статуту накладенню дисциплінарного
стягнення передує отримання від
порушника дисципліни письмового
пояснення. У разі відмови порушника
дати письмове пояснення безпосередній
начальник такої особи складає про це
акт.

Статтею 83 Дисциплінарного статуту
передбачено, що прийняттю начальником
рішення про накладення на підлеглого
дисциплінарного стягнення за суттєвий
грубий дисциплінарний проступок може
передувати службове розслідування, яке
призначається виданим наказом
начальника з метою з'ясування всіх
обставин, а також уточнення причин і
умов, що призвели до вчинення
дисциплінарного правопорушення,
встановлення ступеня тяжкості
правопорушення та розміру заподіяної
шкоди.

Порядок проведення службового
розслідування визначається спеціально
уповноваженим центральним органом
виконавчої влади з питань цивільного
захисту (ст. 85 Дисциплінарного статуту).

Дисциплінарне стягнення не може бути
накладено у період тимчасової
непрацездатності або перебування
особи рядового чи начальницького
складу у відпустці, або якщо з дня
вчинення правопорушення минуло більше
року (ст. 87 Дисциплінарного статуту).

Підстави призначення, процедуру
проведення службового розслідування
стосовно осіб рядового і
начальницького складу органів і
підрозділів цивільного захисту, в тому
числі слухачів і курсантів навчальних
закладів сфери управління МНС, права й
обов'язки посадових осіб при
проведенні службового розслідування,
оформлення його результатів та
прийняття за ним рішення визначаються
Порядком проведення службового
розслідування стосовно порушення
особами рядового і начальницького
складу органів та підрозділів
цивільного захисту службової
дисципліни, затвердженим наказом
Міністерства України з питань
надзвичайних ситуацій та у справах
захисту населення від наслідків
Чорнобильської катастрофи від 14 грудня
2009 року № 838, зареєстрованим в
Міністерстві юстиції України 03 березня
2010 року за № 203/17498 (далі - Порядок № 838).

Відповідно до п.1.2. Порядку № 838
прийняттю начальником рішення про
накладення на підлеглого
дисциплінарного стягнення за суттєвий
грубий дисциплінарний проступок може
передувати службове розслідування, яке
призначається та проводиться з метою
з'ясування всіх обставин, а також
уточнення причин і умов, що призвели до
вчинення особами рядового і
начальницького складу дисциплінарного
правопорушення, встановлення ступеня
його тяжкості та розміру заподіяної
шкоди.

Пунктом 2.3. зазначеного Порядку
встановлено, що службове розслідування
проводиться обов'язково попередньо
перед звільненням особи рядового чи
начальницького складу зі служби у
порядку застосування дисциплінарного
стягнення за систематичне
невиконанням умов контракту та/або за
службовою невідповідністю.

З огляду на наведене, суд вважає такими,
що не ґрунтуються на нормах положень
Порядку № 838 посилання представника
відповідача у судових засідання на
необов'язковість проведення
службового розслідування при
звільненні за систематичне
невиконання умов контракту.

Пунктом 5.1. Порядку № 838 визначено, що
метою проведення службового
розслідування є встановлення: обставин
(часу, місця) і наслідків
правопорушення, за фактом якого
призначено службове розслідування;
осіб, винних у вчиненні правопорушення,
та осіб, дії чи бездіяльність яких
сприяли негативним наслідкам або
створювали загрозу для їх спричинення;
наявності причинного зв'язку між
неправомірним діянням (бездіяльністю)
особи (осіб), з приводу якої (яких) було
призначено службове розслідування, та
його наслідками; причин правопорушення
та умов, що йому сприяли; вимог чинного
законодавства, які було порушено;
ступеня провини кожної з осіб,
причетних до правопорушення, та мотиви
протиправної поведінки особи рядового
чи начальницького складу, її ставлення
до скоєного.

Пунктом 6.1. Порядку № 838 встановлено, що
за результатами службового
розслідування складається акт, у якому
зазначаються: посада, прізвище, ім'я та
по батькові, рік народження, освіта,
термін проходження служби та строк
перебування на останній посаді особи,
стосовно якої проведено службове
розслідування; підстави призначення
службового розслідування; заходи,
здійснені в процесі службового
розслідування, й одержані при цьому
результати, які підтверджують чи
спростовують факт правопорушення, за
яким призначено службове
розслідування; обставини, причини,
умови та наслідки вчиненого особою
рядового чи начальницького складу
правопорушення, рівень заподіяної
шкоди та негативного впливу на
виконання покладених завдань; вимоги
чинного законодавства, які було
порушено; відомості про попередню
поведінку особи рядового чи
начальницького складу та визнання нею
своєї вини, її ставлення до виконання
службових обов'язків, рівень
кваліфікації; заперечення, заяви та
клопотання особи рядового чи
начальницького складу, стосовно якої
проводилося службове розслідування,
мотиви їх відхилення чи підстави для
задоволення; висновок щодо наявності
чи відсутності в діянні особи рядового
чи начальницького складу
дисциплінарного правопорушення (за
наявності - у чому воно полягало) з
обов'язковим посиланням на отримані
матеріали (документи) службового
розслідування; пропозиції щодо
притягнення особи рядового чи
начальницького складу, яка вчинила
правопорушення, до відповідальності
без зазначення конкретного виду
дисциплінарного стягнення або зняття з
неї безпідставних звинувачень чи
підозр; вжиті або запропоновані заходи
для усунення негативних наслідків
скоєного правопорушення та умов, що до
нього призвели.

Відповідно до пункту 6.3. Порядку № 838
перед поданням акта про результати
службового розслідування разом з
матеріалами службового розслідування
на розгляд та затвердження особа
(голова комісії), яка проводила
службове розслідування, ознайомлює
особу рядового чи начальницького
складу, стосовно якої воно проводилося,
під підпис.

Пунктом 7.1. Порядку № 838 передбачено, що
начальник, який призначив службове
розслідування, у строк, що залишився до
закінчення розслідування, розглядає
акт про результати службового
розслідування та матеріали службового
розслідування і проводить бесіду з
особою рядового чи начальницького
складу, стосовно якої воно проводилося.
Проведення бесіди може бути доручено
начальником своєму заступнику. За
результатами бесіди у довільній формі
складається аркуш бесіди, в якому
зазначаються дата проведення бесіди,
заперечення, заява, клопотання особи
рядового чи начальницького складу,
стосовно якої проведено службове
розслідування. Аркуш бесіди
підписується посадовою особою, яка
проводила бесіду, присутніми
посадовими особами та особою рядового
чи начальницького складу, з якою
проводилася бесіда. Аркуш бесіди
долучається до матеріалів службового
розслідування.

Відповідно до пункту 7.2. зазначеного
Порядку начальник, який призначив
службове розслідування, розглядає
висновок і матеріали службового
розслідування та затверджує акт про
результати службового розслідування.

Згідно пункту 7.3. Порядку № 838 за
результатами службового розслідування
начальник, який призначив службове
розслідування, визначає вид
дисциплінарного стягнення щодо
порушника та доручає підготувати
проект відповідного наказу. Вид
дисциплінарного стягнення
зазначається особисто начальником,
який призначив службове розслідування,
на акті про результати службового
розслідування.

Пунктом 7.4. Порядку № 838 визначено, що
накладення дисциплінарного стягнення
на особу рядового чи начальницького
складу, стосовно якої проводилося
службове розслідування, здійснюється у
порядку, встановленому Дисциплінарним
статутом служби цивільного захисту.

Як уже зазначалось, наказом від 11
жовтня 2013 року № 178 за підписом
начальника Головного управління ДСНС
України у м. Києві Куценка А.М.
призначено проведення службового
розслідування за фактом виявлених
порушень при перевірці наглядових
справ об'єктів, за якими закріплені
інспектори Дарницького районного
управління Головного управління ДСНС
України у м. Києві.

31 жовтня 2013 року зазначеним вище
начальником затверджено Акт
службового розслідуванні по факту
порушень, які допустили в наглядових
справах об'єктів, зокрема, старший
лейтенант служби цивільного захисту
ОСОБА_1, провідний інспектор відділу
організації запобігання надзвичайним
ситуаціям та заходів цивільного
захисту Дарницького районного
управління ГУ ДСНС України у м Києві.

Вказаним актом встановлено, що позивач
у червні 2013 року проводив перевірку АЗС
ТОВ «Восток» за адресою: Харківське
шосе, 248. В ході перевірки до
адміністративної відповідальності
було притягнуто директора та винесено
постанову про призупинку діяльності
об'єкту. Проте під час перевірки
наглядової справи виявлені такі
порушення: в повідомленні на
проведення перевірки від 05.06.2013 року №
482 не вірно вказана назва підприємства;
за результатами перевірки не прийнято
запобіжних заходів реагування, не
зважаючи на наявність порушень вимог
пожежної безпеки, які можуть привести
до виникнення пожежі, перешкоджати її
гасінню, що є порушенням вимог наказу
МНС України від 21.10.2004 р. № 130 «Про
затвердження Інструкції про порядок та
умови застосування органами
державного пожежного нагляду
запобіжних заходів».

Крім того, зазначеним актом службового
розслідування встановлено, що у серпні
2013 року ОСОБА_1 проведена позапланова
перевірка ТОВ «Технобуд-комплекс ЛТД»
за адресою: пр-т М. Бажана, 3-В. Під час
перевірки наглядової справи виявлено,
що в повідомленні на проведення
перевірки відсутня печатка. Таким
чином, старший лейтенант служби
цивільного захисту ОСОБА_1 допустив
порушення вимог наказу МНС України від
25.05.2012 р. № 863 «Про затвердження Порядку
проведення перевірок органами
Державної інспекції техногенної
безпеки України».

У частині висновків службового
розслідування щодо ТОВ
«Технобуд-комплекс ЛТД» за адресою:
пр-т М. Бажана, 3-В, позивач у судовому
засіданні 19 березня 2014 року зазначив,
що Порядком проведення перевірок
органами Державної інспекції
техногенної безпеки України,
затвердженим наказом Міністерства
надзвичайних ситуацій України № 863 від
25 травня 2012 року, не передбачено
проставлення печатки на повідомленні
про проведення перевірки.

Дійсно, пункт 2.8.1. Порядку проведення
перевірок органами Державної
інспекції техногенної безпеки України,
затверджений наказом Міністерства
надзвичайних ситуацій України № 863 від
25 травня 2012 року, не містить обов'язку
проставлення печатки на повідомленні
про проведення перевірки.

У судовому засіданні 25 березня 2014 року
представник відповідача просила суд
вважати опискою зазначення у акті
службового розслідування відсутність
печатки на повідомленні про проведення
перевірки та просила вважати
встановленим відсутність печатки на
посвідченні на проведення перевірки,
про що зазначила і у письмових
поясненнях, долучених до матеріалів
справи.

Позивач не заперечував ту обставину, що
під час проведення позапланової
перевірки ТОВ «Технобуд-комплекс ЛТД»
була відсутня печатка саме на
посвідченні на проведення перевірки.

Разом з тим, позивач зазначив, що його
було допущено до проведення перевірки,
за наслідками перевірки складено
відповідний акт, який підписано
директором зазначеного Товариства та
винесено припис у відношенні ТОВ
«Технобуд-комплекс ЛТД».

У частині відсутності печатки на
посвідченні на проведення перевірки
ОСОБА_1 пояснив суду, що гербова
печатка, яка у відповідності до Порядку
проведення перевірок органами
Державної інспекції техногенної
безпеки України, затвердженого наказом
Міністерства надзвичайних ситуацій
України № 863 від 25 травня 2012 року,
повинна бути проставлена, знаходиться
не у Дарницькому районному управлінні,
а у Головному управлінні Державної
служби України з надзвичайних ситуацій
у місті Києві. 13 серпня 2013 року він
прибув до Головного управління ДСНС
України у місті Києві, проте проставити
печатку на посвідченні не виявилося
можливим, оскільки посадові особи
Євсеєнко та Борисов, з дозволу яких
проставляються печатки, були відсутні
на робочому місці, про що позивачем
було зазначено і у поясненнях, наданих
під час службового розслідування
(копії містяться у матеріалах справи).

Суд звертає увагу відповідача, що
подані ним матеріали службового
розслідування не містять доказів
вчинення відповідачем будь-яких дій,
пов'язаних із перевіркою пояснень
ОСОБА_1 про відсутність на робочому
місці посадових осіб Євсеєнко та
Борисова, пояснень вказаних осіб та
інших дій, визначених пунктами 5.1, 6.1
Порядку № 838.

У частині перевірки АЗС ТОВ «Восток» за
адресою: Харківське шосе, 248, судом
встановлено наступне.

Відповідно до пункту 2.2 Порядку
проведення перевірок органами
Державної інспекції техногенної
безпеки України, затвердженого наказом
МНС України № 863 від 25 травня 2012 року
«Про затвердження Порядку проведення
перевірок органами Державної
інспекції техногенної безпеки України
та визнання такими, що втратили
чинність, деяких наказів МНС України»
переліки суб'єктів господарювання із
зазначенням найменування суб'єкта
господарювання, ідентифікаційного
коду юридичних осіб (далі - код за
ЄДРПОУ) або прізвища, імені, по батькові
фізичної особи - підприємця (відповідно
до Закону України «Про захист
персональних даних»),
місцезнаходження, місяця проведення
планової перевірки, яку заплановано на
відповідний календарний рік,
оприлюднюються на офіційному веб-сайті
Держтехногенбезпеки України та його
територіальних органів не пізніше 25
грудня року, що передує плановому.

Таким чином, на думку суду, саме в
Головному управлінні Державної служби
з надзвичайних ситуацій у місті Києві
міститься повна інформація про
суб'єктів господарювання.

Разом з тим, з поданих відповідачем
матеріалів взагалі не вбачається, який
саме об'єкт знаходиться за адресою: вул.
Харківське шосе, 248 та про який
зазначено в акті службового
розслідування.

При цьому судом не береться до уваги
надана відповідачем роздруківка з
сайту, у якій містяться відомості про
Спільне українсько-німецьке
товариство з обмеженою
відповідальністю з іноземною
інвестицією «Кершер» та про Товариство
з обмеженою відповідальністю «Восток»,
оскільки така роздруківка здійснена 25
березня 2014 року, та не містить адрес,
про які зазначено у акті службового
розслідування.

Крім того, з рапорту ОСОБА_1 від 24 квітня
2013 року вбачається, що ним було
здійснено вихід за місцезнаходженням
АЗС СП ТОВ «Кершер» за адресою: вул.
Харківське шосе, 210-а, в ході якої
встановлено відсутність даного об'єкта
та знаходження за даною адресою АЗС ТОВ
«Восток», яке заплановано на перевірку
у червні 2013 року.

На даному рапорті начальником
Дарницького районного управління
Державної служби України з
надзвичайних ситуацій у місті Києві
накладено резолюцію ОСОБА_1 «на
контроль».

У подальшому позивачем було проведено
планову перевірку даного об'єкту, що
підтверджується повідомленням № 20/813
від 26 травня 2013 року, посвідченням на
проведення перевірки № 482 від 05 червня
2013 року, актом перевірки додержання
(виконання) вимог законодавства у
сферах пожежної і техногенної безпеки,
цивільного захисту, контролю за
діяльністю аварійно-рятувальних служб
№ 654 від 05 червня 2013 року, приписом про
усунення порушень вимог законодавства
у сферах пожежної, техногенної безпеки,
цивільного захисту від 10 червня 2013
року.

При цьому суд вважає, що допущені
позивачем описки під час проведення
даної перевірки, не свідчать про
допущення останнім грубого
дисциплінарного проступку,
визначеного статтею 58 Дисциплінарного
статуту.

Наведена позиція суду, крім
Дисциплінарного статуту, ґрунтується й
на гарантійному листі ТОВ «Восток» на
адресу відповідача № 975 від 20 червня 2013
року, яким дане Товариство визнало
встановлені перевіркою порушення, а
також наданою позивачем копією
постанови про застосування запобіжних
заходів № 97 від 10 червня 2013 року у
відношенні ТОВ «Восток», яке підписано
державним інспектором з нагляду у
сфері пожежної та техногенної безпеки
Дарницького району у м. Києві
підполковником служби цивільного
захисту Сосюрою В.П.

При цьому, з наданих на пропозицію суду
матеріалів службового розслідування
не вбачається будь-яких дій з боку
відповідача, передбачених пунктами 5.1,
6.1, 6.3 та 7.1 Порядку № 838, втому числі,
пояснень Сосюри В.П. та бесід з
позивачем.

Крім того, як вбачається з листків
непрацездатності та листків
звільнення від роботи, ОСОБА_1 з 14
жовтня 2013 року по 27 лютого 2014 року
перебував у стані непрацездатності.

Таким чином, накладення
дисциплінарного стягнення на позивача
відбулося у період його тимчасової
непрацездатності, тобто, з порушенням
статті 87 Дисциплінарного статуту.

Крім того, суд акцентує увагу
відповідача, що наказ № 47 о/с від 03
лютого 2014 року «Про притягнення до
дисциплінарної відповідальності
старшого лейтенанта служби цивільного
захисту ОСОБА_1» взагалі не містить
посилань ні на Дисциплінарний статут,
ні на Положення № 593.

Частиною другою статті 19 Конституції
України встановлено, що органи
державної влади та органи місцевого
самоврядування, їх посадові особи
зобов'язані діяти лише на підставі, в
межах повноважень та у спосіб, що
передбачені Конституцією та законами
України.

Відповідно до частини третьої статті 2
Кодексу адміністративного судочинства
України у справах щодо оскарження
рішень, дій чи бездіяльності суб'єктів
владних повноважень адміністративні
суди перевіряють, чи прийняті (вчинені)
вони: 1) на підставі, у межах повноважень
та у спосіб, що передбачені
Конституцією та законами України; 2) з
використанням повноваження з метою, з
якою це повноваження надано; 3)
обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх
обставин, що мають значення для
прийняття рішення (вчинення дії); 4)
безсторонньо (неупереджено); 5)
добросовісно; 6) розсудливо; 7) з
дотриманням принципу рівності перед
законом, запобігаючи всім формам
дискримінації; 8) пропорційно, зокрема з
дотриманням необхідного балансу між
будь-якими несприятливими наслідками
для прав, свобод та інтересів особи і
цілями, на досягнення яких спрямоване
це рішення (дія); 9) з урахуванням права
особи на участь у процесі прийняття
рішення; 10) своєчасно, тобто протягом
розумного строку.

Враховуючи наведене та встановлені
судом обставини, суд приходить до
висновку, що службові розслідування
відповідачем проведено поверхнево, а
позивача притягнуто до
відповідальності у вигляді звільнення
з порушенням як норм Дисциплінарного
статуту, так і норм Порядку № 838 та
Положення № 593.

З огляду на наведене, наказ № 47 о/с від 03
лютого 2014 року визнається судом
протиправним та таким, що підлягає
скасуванню.

Оскільки зазначений вище наказ № 47 о/с
від 03 лютого 2014 року визнано судом
протиправним та скасовано, підлягає
визнанню протиправним та скасуванню й
наказ від 04 лютого 2014 року № 51 «Про
звільнення ОСОБА_1», позаяк останній
видано саме на підставі наказу № 47 о/с
від 03 лютого 2014 року.

Згідно частини другої статті 11 Кодексу
адміністративного судочинства України
суд розглядає адміністративні справи
не інакше як за позовною заявою,
поданою відповідно до цього Кодексу, і
не може виходити за межі позовних
вимог. Суд може вийти за межі позовних
вимог тільки в разі, якщо це необхідно
для повного захисту прав, свобод та
інтересів сторін чи третіх осіб, про
захист яких вони просять.

Так, під час розгляду справи
відповідачем винесено наказ № 135 від 14
березня 2014 року «Про кадрові питання»,
яким внесено зміни до наказу від 04
лютого 2014 року № 51 о/с, а саме: в частині
дати звільнення позивача та виключення
його з кадрів ДСНС України, а саме - з 28
лютого 2014 року, та у частині
встановлення вислуги років позивача.

Вказаний наказ за посиланнями
представника відповідача було
винесено у зв'язку з поданням 04 березня
2014 року рапорту позивачем, до якого
було додано листки непрацездатності
та листки звільнення від роботи.

З огляду на визнання протиправними та
скасування судом наказів № 47 о/с від 03
лютого 2014 року та № 51 від 04 лютого 2014
року, з метою повного захисту прав
позивача, підлягає визнанню
протиправним та скасуванню й наказ № 135
від 15 березня 2014 року.

При цьому судом не беруться до уваги
посилання відповідача на не подання
позивачем рапорту про перебування у
стані тимчасової непрацездатності до 04
березня 2014 року та про непідтвердження
позивачем стану тимчасової
непрацездатності з 12 листопада 2013 року
по 15 листопада 2013 року, 18 листопада 2013
року, 19 листопада 2013 року та 30 січня 2014
року, оскільки такі обставини не є
предметом розгляду даної справи.

Відповідно до пунктів 11 та 12 Положення
№ 593 служба цивільного захисту
закінчується у разі звільнення особи
рядового чи начальницького складу із
служби цивільного захисту в запас
Збройних Сил або у відставку, загибелі
(смерті), визнання її судом безвісно
відсутньою або оголошення померлою.
Останнім днем проходження служби
цивільного захисту вважається день
виключення особи рядового і
начальницького складу з кадрів ДСНС.

Пунктом 56 Положення 593 визначено, що
днем припинення строку дії контракту
вважається, зокрема, день, зазначений у
наказі по особовому складу про
звільнення із служби цивільного
захисту (але не раніше дня виключення
особи рядового і начальницького складу
з кадрів ДСНС) - у разі дострокового
розірвання контракту.

Згідно пункту 78 Положення № 593 у разі
незаконного звільнення особи рядового
і начальницького складу або
переведення на іншу посаду такі особи
підлягають поновленню на посаді, яку
займали раніше, або призначенню на іншу
рівнозначну посаду.

Таким чином, оскільки позивач з 14
жовтня 2013 року по 27 лютого 2014 року
перебував у стані тимчасової
непрацездатності й за цей період йому
має бути виплачена відповідна
допомога, а останнім днем проходження
служби позивача було визнано 28 лютого
2014 року, суд приходить до висновку про
наявність підстав для поновлення
позивача на службі на посаді
провідного інспектора відділу
організації запобігання надзвичайним
ситуаціям та заходів цивільного
захисту Дарницького районного
управління Головного управління
Державної служби України з
надзвичайних ситуацій у місті Києві з
наступного дня, а саме: з 01 березня 2014
року.

Отже, позовні вимоги ОСОБА_1 у частині
визнання протиправними та скасування
наказів № 47 о/с від 03 лютого 2014 року, № 51
від 04 лютого 2014 року та поновлення його
на посаді з 03 лютого 2014 року підлягають
частковому задоволенню.

В частині позовної вимоги ОСОБА_1 про
стягнення з Головного управління
Державної служби України з
надзвичайних ситуацій у місті Києві на
користь ОСОБА_1 грошове забезпечення за
час вимушеного невиконання службових
обов'язків, суд приходить до наступних
висновків.

У наданому суду розрахунку грошового
забезпечення від 25 березня 2014 року
позивач просить стягнути грошове
забезпечення за період з 03 лютого 2014
року по 25 березня 2014 року у розмірі 5
236,78 грн.

При цьому, позивачем ні у даному
розрахунку, ні під час судового
засідання не наведено посилань на
нормативні акти, якими позивач
керувався при визначенні даного
розрахунку, як і не обґрунтовано даний
розрахунок за період з 03 лютого 2014 року
по 04 березня 2014 року, враховуючи наказ
відповідача № 135 від 14 березня 2014 року
та листки непрацездатності позивача.

При цьому, й відповідачем на
неодноразові пропозиції суду надати
належним чином засвідчену довідку про
розмір грошового забезпечення
позивача з врахуванням листків
непрацездатності та листків
звільнення від роботи ОСОБА_1, а також з
урахуванням вимог постанови Кабінету
Міністрів України № 100 від 08 лютого 1995
року, останню не надано.

Натомість відповідачем надано довідки,
у тому числі, довідку № 65/12/2300 від 25
березня 2014 року, відповідно до якої
грошове забезпечення ОСОБА_1 становило:
грудень 2013 року - 2740,63 грн., січень 2014
року - 2740,63 грн., а всього: 5 481,63 грн.

Згідно частини шостої статті 71 Кодексу
адміністративного судочинства України
якщо особа, яка бере участь у справі,
без поважних причин не надасть докази
на пропозицію суду для підтвердження
обставин, на які вона посилається, суд
вирішує справу на основі наявних
доказів.

Враховуючи наведене, суд виходить з
наданого відповідачем розрахунку
грошового забезпечення ОСОБА_1

Відповідно до абзацу третього пункту 2
Порядку обчислення середньої
заробітної плати, затвердженої
постановою Кабінету Міністрів України
від 8 лютого 1995 року № 100 (далі - Порядок
№ 100), у всіх інших випадках збереження
середньої заробітної плати
середньомісячна заробітна плата
обчислюється виходячи з виплат за
останні 2 календарні місяці роботи, що
передують події, з якою пов'язана
відповідна виплата. Працівникам, які
пропрацювали на підприємстві, в
установі, організації менше двох
календарних місяців, середня заробітна
плата обчислюється виходячи з виплат
за фактично відпрацьований час.

Згідно абзацу четвертого пункту 2
Порядку № 100 якщо протягом останніх
двох календарних місяців працівник не
працював, середня заробітна плата
обчислюється виходячи з виплат за
попередні два місяці роботи. Якщо і
протягом цих місяців працівник не
відпрацював жодного робочого дня,
середня заробітна плата обчислюється
відповідно до останнього абзацу пункту
4 цього Порядку.

Відповідно до пункту 8 Порядку № 100
нарахування виплат, що обчислюються із
середньої заробітної плати за останні
два місяці роботи, провадяться шляхом
множення середньоденного (годинного)
заробітку на число робочих днів/годин,
а у випадках, передбачених чинним
законодавством, календарних днів, які
мають бути оплачені за середнім
заробітком. Середньоденна (годинна)
заробітна плата визначається діленням
заробітної плати за фактично
відпрацьовані протягом двох місяців
робочі (календарні) дні на число
відпрацьованих робочих днів (годин), а у
випадках, передбачених чинним
законодавством, - на число календарних
днів за цей період.

Середньомісячне число робочих днів
розраховується діленням на 2 сумарного
числа робочих днів за останні два
календарні місяці згідно з графіком
роботи підприємства, установи,
організації, встановленим з
дотриманням вимог законодавства (абзац
третій пункту 8 Порядку № 100).

Таким чином, середньомісячний
заробіток ОСОБА_1 становить 130,52 грн.
(5481,63 : 42 робочих дні у грудні 2013 року та
у січні 2014 року = 130,52 грн.).

Кількість робочих днів у грудні 2013 року
становила 22 робочих дні, у січні 2014
року - 20 робочих днів.

З 01 по 25 березня 2014 року - 17 робочих днів.

Таким чином, підлягає до стягнення з
Головного управління Державної служби
України з надзвичайних ситуацій у
місті Києві на користь ОСОБА_1 грошове
забезпечення за час вимушеного прогулу
(за час вимушеного невиконання
службових обов'язків) у розмірі 2218,84
грн. (дві тисячі двісті вісімнадцять
грн. 84 коп. - 130,52 грн.*17 робочих днів).

Згідно з пунктами 2 та 3 частини першої
статті 256 Кодексу адміністративного
судочинства України негайно
виконуються постанови суду про
присудження виплати заробітної плати,
іншого грошового утримання у
відносинах публічної служби - у межах
суми стягнення за один місяць та
поновлення на посаді у відносинах
публічної служби.

Таким чином та враховуючи поновлення
позивача на публічній службі та
стягнення грошового забезпечення в
межах місячного заробітку, суд
приходить до висновку про наявність
підстав для негайного виконання
постанови суду.

Відповідно до частини першої статті 71
Кодексу адміністративного судочинства
України кожна сторона повинна довести
ті обставини, на яких ґрунтуються її
вимоги та заперечення, крім випадків,
встановлених статтею 72 цього Кодексу.

Частиною другою статті 71 Кодексу
адміністративного судочинства України
встановлено, що в адміністративних
справах про протиправність рішень, дій
чи бездіяльності суб'єкта владних
повноважень обов'язок щодо доказування
правомірності свого рішення, дії чи
бездіяльності покладається на
відповідача, якщо він заперечує проти
адміністративного позову.

Враховуючи недоведеність відповідачем
правомірності своїх дій, суд приходить
до висновку про наявність підстав для
часткового задоволення позову.

Керуючись ст. ст. 69-71, 94, 158-163, 167, 256
Кодексу адміністративного судочинства
України, Окружний адміністративний суд
міста Києва, -

П О С Т А Н О В И В:

Позов ОСОБА_1 задовольнити частково.

Визнати протиправним та скасувати
наказ Головного управління Державної
служби України з надзвичайних ситуацій
у місті Києві від 03 лютого 2014 року № 47
о/с «Про притягнення до дисциплінарної
відповідальності старшого лейтенанта
служби цивільного захисту ОСОБА_1».

Визнати протиправним та скасувати
наказ Головного управління Державної
служби України з надзвичайних ситуацій
у місті Києві від 04 лютого 2014 року № 51
«Про звільнення ОСОБА_1».

Визнати протиправним та скасувати
наказ Головного управління Державної
служби України з надзвичайних ситуацій
у місті Києві від 14 березня 2014 року № 135
«Про кадрові питання» в частині
внесення змін до наказу Головного
управління Державної служби України з
надзвичайних ситуацій у місті Києві
від 04 лютого 2014 року № 51.

Поновити ОСОБА_1 на службі цивільного
захисту на посаді провідного
інспектора відділу організації
запобігання надзвичайним ситуаціям та
заходів цивільного захисту
Дарницького районного управління
Головного управління Державної служби
України з надзвичайних ситуацій у
місті Києві з 01 березня 2014 року.

Стягнути з Головного управління
Державної служби України з
надзвичайних ситуацій у місті Києві на
користь ОСОБА_1 грошове забезпечення за
час вимушеного прогулу за період з 01
березня 2014 року по 25 березня 2014 року
включно у сумі 2218, 84 грн. (дві тисячі
двісті вісімнадцять грн. 84 коп.).

В задоволенні решти позовних
вимог - відмовити.

Допустити негайне виконання постанови
суду.

Постанова набирає законної сили
відповідно до частини першої статті 254
Кодексу адміністративного судочинства
України.

Постанова може бути оскаржена до суду
апеляційної інстанції протягом десяти
днів за правилами, встановленими ст. ст.
185-187 КАС України.

Суддя
В.П. Катющенко