Справа № 826/463/14
Суддя: Бояринцева М.А.
Дата ухвалення: 2014-03-25 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД міста
Каменєва 8, корпус 1П О С Т А Н О В А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
25 березня 2014 року № 826/463/14
О 14 годині 33 хвилини в приміщенні
Окружного адміністративного суду
міста Києва за адресою у м. Києві по вул.
Окружний адміністративний суд міста
головуючого Бояринцевої М.А. при
секретарі судового засідання Калайді
розглянувши у відкритому судовому
засіданні справу
до Київської міської
кваліфікаційно-дисциплінарної комісії
про визнання протиправним та
ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом (з
урахуванням уточнених позовних вимог)
про визнання протиправним та
скасування рішення дисциплінарної
палати Київської міської
кваліфікаційно-дисциплінарної комісії
адвокатури від 17 грудня 2013 року про
зупинення права на заняття
адвокатською діяльністю.
В обґрунтування заявлених вимог
позивач посилається на Конституцію
України, Закон України "Про адвокатуру
та адвокатську діяльність" та зазначає,
що рішення дисциплінарної палати
кваліфікаційно-дисциплінарної комісії
адвокатури від 17 грудня 2013 року про
зупинення права на заняття
адвокатською діяльністю адвоката
ОСОБА_1 є протиправним, оскільки воно
підписано не всім складом
дисциплінарної палати та в ньому
неправомірно зазначено про те, що
адвокат ОСОБА_1 своїми діями
систематично порушує правила
адвокатської етики, повторно протягом
року вчинив дисциплінарний проступок.
Представник відповідача заперечила по
суті заявлених позовних вимог з огляду
на положення Закону України "Про
адвокатуру та адвокатську діяльність"
та зазначила, що дисциплінарною
палатою Київської міської
кваліфікаційно-дисциплінарної комісії
адвокатури правомірно прийнято
рішення від 17 грудня 2013 року про
зупинення права на заняття
адвокатською діяльністю адвоката
ОСОБА_1, оскільки адвокат ОСОБА_1
повторно протягом року вчинив
дисциплінарний проступок та
систематично порушує правила
адвокатської етики.

Розглянувши подані документи і
матеріали, всебічно і повно з'ясувавши
фактичні обставини, на яких
ґрунтується позов, оцінивши докази, які
мають юридичне значення для розгляду
справи і вирішення спору по суті, суд
приходить до наступних висновків.

Рішенням дисциплінарної палати
Київської міської
кваліфікаційно-дисциплінарної комісії
адвокатури від 17 грудня 2013 року за
вчинення повторного протягом року
дисциплінарного проступку,
передбаченого пунктом 3, пунктом 5
частини другої статті 34 Закону України
"Про адвокатуру та адвокатську
діяльність", систематичне порушення
правил адвокатської етики застосовано
до адвоката ОСОБА_1 (свідоцтво про право
заняття адвокатською діяльністю
НОМЕР_1 від 30 червня 2004 року)
дисциплінарне стягнення у вигляді
зупинення права на заняття
адвокатською діяльністю строком на
шість місяців, з 17 грудня 2013 року по 17
червня 2014 року.

Вказане рішення прийнято на підставі
статті 40 Закону України "Про адвокатуру
та адвокатську діяльність" та за
результатами розгляду дисциплінарної
справи стосовно адвоката ОСОБА_1

Правові засади організації і
діяльності адвокатури та здійснення
адвокатської діяльності в Україні
визначає Закон України "Про адвокатуру
та адвокатську діяльність".

Згідно статті 2 Закону України від
05.07.2012 № 5076-VI "Про адвокатуру та
адвокатську діяльність" (далі - Закон №
5076-VI), адвокатура України - це
недержавний самоврядний інститут, що
забезпечує здійснення захисту,
представництва та надання інших видів
правової допомоги на професійній
основі, а також самостійно вирішує
питання організації і діяльності
адвокатури в порядку, встановленому
цим Законом.

Адвокатуру України складають всі
адвокати України, які мають право
здійснювати адвокатську діяльність.

З метою забезпечення належного
здійснення адвокатської діяльності,
дотримання гарантій адвокатської
діяльності, захисту професійних прав
адвокатів, забезпечення високого
професійного рівня адвокатів та
вирішення питань дисциплінарної
відповідальності адвокатів в Україні
діє адвокатське самоврядування.

Відповідно до статті 44 Закону № 5076-VI
завданнями адвокатського
самоврядування є:

1) забезпечення незалежності адвокатів,
захист від втручання у здійснення
адвокатської діяльності;

2) підтримання високого професійного
рівня адвокатів;

3) утворення та забезпечення діяльності
кваліфікаційно-дисциплінарних комісій
адвокатури;

4) створення сприятливих умов для
здійснення адвокатської діяльності;

5) забезпечення відкритості інформації
про адвокатуру та адвокатську
діяльність;

6) забезпечення ведення Єдиного реєстру
адвокатів України;

7) участь у формуванні Вищої ради
юстиції у порядку, визначеному законом.

Адвокатське самоврядування
здійснюється через діяльність
конференцій адвокатів регіону
(Автономної Республіки Крим, області,
міста Києва, міста Севастополя), рад
адвокатів регіону (Автономної
Республіки Крим, області, міста Києва,
міста Севастополя),
кваліфікаційно-дисциплінарних комісій
адвокатури (Автономної Республіки
Крим, області, міста Києва, міста
Севастополя), Вищої
кваліфікаційно-дисциплінарної комісії
адвокатури, ревізійних комісій
адвокатів регіонів (Автономної
Республіки Крим, області, міста Києва,
міста Севастополя), Вищої ревізійної
комісії адвокатури, Ради адвокатів
України, з'їзду адвокатів України
(частина друга статті 46 Закону № 5076-VI).

Відповідно до статті 50 Закону № 5076-VI
кваліфікаційно-дисциплінарна комісія
адвокатури утворюється з метою
визначення рівня фахової
підготовленості осіб, які виявили
намір отримати право на заняття
адвокатською діяльністю, та вирішення
питань щодо дисциплінарної
відповідальності адвокатів.

Кваліфікаційно-дисциплінарна комісія
адвокатури підконтрольна та підзвітна
конференції адвокатів регіону.

Кваліфікаційно-дисциплінарна комісія
адвокатури діє у складі
кваліфікаційної та дисциплінарної
палат.

До повноважень
кваліфікаційно-дисциплінарної комісії
адвокатури належать, зокрема:
прийняття рішень про зупинення або
припинення права на заняття
адвокатською діяльністю, здійснення
дисциплінарного провадження стосовно
адвокатів.

Як вбачається з матеріалів справи,
суддею Фастівського міськрайонного
суду Київської області Бончевим І.В.
надіслано до Київської міської
кваліфікаційно-дисциплінарної комісії
адвокатури подання від 20 серпня 2013 року
№ 12801 про притягнення адвоката ОСОБА_1
до дисциплінарної відповідальності.

У подані зазначено про те, що адвокат
ОСОБА_1 ухиляється від належного і
повного виконання своїх професійних
обов'язків, починаючи з 3 липня 2013 року
адвокат ОСОБА_1 в судові засідання (3
липня, 17 липня, 8 серпня, 15 серпня 2013
року) не з'являється що призводить до
порушення прав свідків та потерпілих
та порушення термінів розгляду справ.

23 серпня 2013 року головою
дисциплінарної палати
Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії
адвокатури міста Києва доручено
проведення перевірки відомостей про
дисциплінарний проступок адвоката,
викладених у заяві судді Фастівського
міськрайонного суду Київської області
Бончева І.В., зареєстрованої за № 320 від
20 серпня 2013 року.

7 жовтня 2013 року суддею Фастівського
міськрайонного суду Київської області
Бончевим І.В. повторно надіслано до
Київської міської
кваліфікаційно-дисциплінарної комісії
адвокатури подання № 15545-вих про
притягнення адвоката ОСОБА_1 до
дисциплінарної відповідальності.

В поданні вказано про те, що незважаючи
на заходи, що вживалися судом для
забезпечення насамперед прав
потерпілих від злочину, ОСОБА_1 не
припинив свою зухвалу діяльність по
відношенню до суду, а також інших
учасників судового розгляду. Так,
узгодивши в судовому засіданні та
будучи належним чином повідомленим про
дату наступного судового розгляду, яке
було призначене на 11 годину 00 хвилин 7
жовтня 2013 року, ОСОБА_1 в судове
засідання не прибув, в черговий раз
його зірвав.

14 жовтня 2013 року головою
дисциплінарної палати
Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії
адвокатури міста Києва доручено
проведення перевірки відомостей про
дисциплінарний проступок адвоката,
викладених у заяві судді Фастівського
міськрайонного суду Київської області
Бончева І.В., зареєстрованої за № 396 від
10 жовтня 2013 року.

29 жовтня 2013 року адвокатом ОСОБА_1
подані до
Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії
адвокатури міста Києва пояснення щодо
окремої постанови судді Апеляційного
суду Київської області Ігнатюк О.В. від
6 квітня 2012 року № 1-1/2012 та подання судді
Фастівського міськрайонного суду
Київської області Бончева І.В. від 7
жовтня 2013 року № 15545-вих., в яких позивач
просив надати строк - 7 робочих днів для
надання документів з метою
спростування обставин викладених в
окремій постанові судді Апеляційного
суду Київської області Ігнатюка О.В. та
27 робочих днів для надання документів з
метою спростування обставин
викладених в поданні судді
Фастівського міськрайонного суду
Київської області Бончева І.В.

За результатами перевірки обставин,
викладених у поданнях судді
Фастівського міськрайонного суду
Київської області Бончева І.В. від 20
серпня 2013 року та 7 жовтня 2013 року щодо
неналежного виконання ОСОБА_1
обов'язків адвоката членом
дисциплінарної палати Київської
міської кваліфікаційно-дисциплінарної
комісії адвокатури складено довідку
про наявність в діях адвоката ОСОБА_1
ознак дисциплінарного проступку.

Рішенням дисциплінарної палати
Київської міської
кваліфікаційно-дисциплінарної комісії
адвокатури від 26 листопада 2013 року
порушено дисциплінарну справу
відносно адвоката ОСОБА_1, призначено
дисциплінарну справу до слухання на
засіданні дисциплінарної палати
Київської міської
кваліфікаційно-дисциплінарної комісії
адвокатури о 10 годині 17 грудня 2013 року
та визнано обов'язковою явку адвоката
ОСОБА_1 на засідання дисциплінарної
палати Київської міської
кваліфікаційно-дисциплінарної комісії
адвокатури.

За результатами розгляду
дисциплінарної справи стосовно
адвоката ОСОБА_1 17 грудня 2013 року
дисциплінарною палатою Київської
міської кваліфікаційно-дисциплінарної
комісії адвокатури прийнято
оскаржуване рішення.

В рішенні зазначено, що адвокат ОСОБА_1
під час участі у справі в якості
захисника громадянина ОСОБА_3 у
Фастівському міськрайонному суді
Київської області не дотримався
принципу добросовісності на стадії
прийняття адвокатом доручення клієнта,
який забороняє адвокату приймати
доручення про надання правової
допомоги, якщо він через обсяг
зайнятості не зможе забезпечити
обґрунтовано необхідну сумлінність
виконання доручення, досконалість,
ретельність підготовки, оперативність
при виконанні доручення, підготовки
при розгляді справи, чим порушив статтю
17 Правил адвокатської етики. Також в
рішенні вказано про те, що виконуючи
функцію захисника в суді ОСОБА_1 не
дотримався вимог чинного
процесуального законодавства, а саме:
частини другої статті 47 Кримінального
процесуального кодексу України, а саме:
завчасно не повідомив суд про
неможливість прибуття в призначений
строк в судове засідання, чим виявив
неповагу до суду та інших учасників
процесу.

Також в рішенні вказано про те, що при
визначенні дисциплінарного стягнення,
яке слід застосувати до адвоката
ОСОБА_1 дисциплінарна палата Київської
міської кваліфікаційно-дисциплінарної
комісії адвокатури враховує той факт,
що рішенням дисциплінарної палати
Київської міської
кваліфікаційно-дисциплінарної комісії
адвокатури від 26 листопада 2013 року було
встановлено факт порушення адвокатом
ОСОБА_1 правил адвокатської етики та не
виконання обов'язків захисника під час
слухання справи в Апеляційному суді
міста Києва, внаслідок чого його було
усунуто від участі у справі.
Дисциплінарне стягнення за вчинення
дисциплінарного проступку до адвоката
застосовано не було, в зв'язку зі
спливом строків притягнення до
дисциплінарної відповідальності.

Статтею 20 Закону № 5076-VI встановлено, що
під час здійснення адвокатської
діяльності адвокат має право вчиняти
будь-які дії, не заборонені законом,
правилами адвокатської етики та
договором про надання правової
допомоги, необхідні для належного
виконання договору про надання
правової допомоги.

Професійні обов'язки адвоката
визначені статтею 21 Закону № 5076-VI.

Так, під час здійснення адвокатської
діяльності адвокат зобов'язаний:

1) дотримуватися присяги адвоката
України та правил адвокатської етики;

2) на вимогу клієнта надати звіт про
виконання договору про надання
правової допомоги;

3) невідкладно повідомляти клієнта про
виникнення конфлікту інтересів;

4) підвищувати свій професійний рівень;

5) виконувати рішення органів
адвокатського самоврядування;

6) виконувати інші обов'язки,
передбачені законодавством та
договором про надання правової
допомоги.

Відповідно до статті 31 Закону № 5076-VI
право на заняття адвокатською
діяльністю зупиняється у разі:

1) подання адвокатом заяви про
зупинення адвокатської діяльності;

2) набрання законної сили обвинувальним
вироком суду стосовно адвоката за
вчинення злочину, крім випадку,
передбаченого пунктом 6 частини першої
статті 32 цього Закону;

3) накладення на адвоката
дисциплінарного стягнення у вигляді
зупинення права на заняття
адвокатською діяльністю;

4) визнання адвоката за рішенням суду
недієздатним або обмежено дієздатним.

Накладення на адвоката
дисциплінарного стягнення у вигляді
зупинення права на заняття
адвокатською діяльністю може
застосовуватися виключно у разі:

1) повторного протягом року вчинення
дисциплінарного проступку;

2) порушення адвокатом вимог щодо
несумісності;

3) систематичного або грубого
одноразового порушення правил
адвокатської етики.

Згідно частини першої статті 34 Закону
№ 5076-VI підставою для притягнення
адвоката до дисциплінарної
відповідальності є вчинення ним
дисциплінарного проступку.

Пунктами 3, 5 частини другої статті 34
Закону № 5076-VI встановлено, що
дисциплінарним проступком адвоката є:
порушення правил адвокатської етики
(пункт 3), невиконання або неналежне
виконання своїх професійних обов'язків
(пункт 5).

Згідно статті 17 Правил адвокатської
етики, затверджених Установчим З'їздом
адвокатів України 17 листопада 2012 року,
приймаючи доручення на надання
правової допомоги, адвокат повинен
зважити свої можливості щодо його
виконання і зобов'язаний відмовитись
від прийняття доручення, якщо є
обґрунтовані підстави вважати, що
стосовно доручення, норми цих Правил, в
яких втілений принцип компетентності,
не можуть бути дотримані адвокатом.

Адвокат не повинен приймати доручення
на надання правової допомоги, якщо він
через обсяг зайнятості не зможе
забезпечити обґрунтовано необхідну
сумлінність виконання доручення,
досконалість, ретельність підготовки,
оперативність при виконанні доручення,
окрім випадків, коли відмова від
прийняття доручення в конкретній
ситуації може призвести до суттєвого
порушення прав та законних інтересів
клієнта, або коли клієнт дає згоду на
запропоновані йому строки виконання
доручення, якщо відстрочка об'єктивно
не повинна суттєво позначитись на
можливості належного виконання
доручення. В будь-якому випадку до
укладення договору з клієнтом адвокат
зобов'язаний попередити клієнта про
складнощі і можливі негативні наслідки
для результату виконання доручення,
пов'язані з обсягом зайнятості цього
адвоката.

Статтею 43 Правил адвокатської етики
встановлено, що представляючи інтереси
клієнта або виконуючи функцію
захисника в суді, адвокат зобов'язаний
дотримуватися вимог чинного
процесуального законодавства,
законодавства про адвокатуру та
адвокатську діяльність, про судоустрій
і статус суддів, іншого законодавства,
що регламентує поведінку учасників
судового процесу, а також вимог цих
Правил, не виявляти неповаги до суду
(суддів), поводитись гідно і коректно.

Згідно пункту 3 статті 47 Правил
адвокатської етики, адвокат не повинен
умисно перешкоджати законному
здійсненню процесу досудового
розслідування, адміністративного
провадження і давати клієнту поради,
свідомо спрямовані на вчинення таких
перешкод.

Як встановлено під час розгляду справи,
адвокат ОСОБА_1 неодноразово не
з'являвся в судові засідання (3 липня, 17
липня, 8 серпня, 15 серпня, 7 жовтня 2013
року) під час розгляду Фастівським
міськрайонним судом Київської області
кримінальних проваджень за підозрою
ОСОБА_3 та ОСОБА_4 у вчиненні злочину,
передбаченого частиною другою статті
186 Кримінального кодексу України,
захист яких здійснює адвокат
ОСОБА_1, що призвело до затягування
розгляду кримінальних проваджень.

При цьому, суд зазначає, що позивач під
час розгляду даної адміністративної
справи не заперечив обставини,
викладені в поданнях судді
Фастівського міськрайонного суду
Київської області Бончева І.В. від 20
серпня 2013 року та 7 жовтня 2013 року та в
рішеннях дисциплінарної палати
Київської міської
кваліфікаційно-дисциплінарної комісії
адвокатури від 26 листопада 2013 року та
від 17 грудня 2013 року, а лише вказав про
неправомірність висновків відповідача
щодо повторності та систематичності
вчинених адвокатом проступків.

Разом з тим, суд не приймає до уваги
доводи позивача відносно відсутності в
діях адвоката ОСОБА_1 систематичного
порушення правил адвокатської етики,
оскільки під час розгляду справи судом
встановлено систематичне невиконання
адвокатом ОСОБА_1 своїх
професійних обов'язків, порушення
кримінального процесуального
законодавства та прояв неповаги до
суду та інших учасників кримінальних
проваджень.

З урахуванням наведеного суд приходить
до висновку про правомірність
висновків відповідача щодо
систематичного порушення адвокатом
ОСОБА_1 правил адвокатської етики,
недотримання принципу компетентності
та добросовісності на стадії прийняття
адвокатом доручення клієнта та
невиконання своїх професійних
обов'язків.

Така ознака як систематичність
порушень правил адвокатської етики є
достатньою підставою для притягнення
адвоката до дисциплінарної
відповідальності та застосування
дисциплінарного стягнення у вигляді
зупинення права на заняття
адвокатською діяльністю.

При цьому, як вбачається з
оскаржуваного рішення, відповідачем
надана оцінка наданій ОСОБА_1
телеграмі, як доказу повідомлення суду
про неможливість прибуття до
Фастівського міськрайонного суду
Київської області в судове засідання
призначене на 7 жовтня 2013 року та
вказано про те, що телеграма отримана
судом 6 жовтня 2013 року о 17 годині 35
хвилин, в зв'язку з чим суд не міг
завчасно повідомити інших учасників
процесу про відкладення справи,
скасувати доставку обвинуваченого та
приїзд потерпілих до суду.

Відносно доводів позивача про те, що
відповідачем неправомірно зроблений
висновок про вчинення адвокатом ОСОБА_1
повторного протягом року
дисциплінарного проступку, суд
зазначає про наступне.

Як вбачається з матеріалів справи,
рішенням дисциплінарної палати
Київської міської
кваліфікаційно-дисциплінарної комісії
адвокатури від 16 липня 2013 року про
порушення дисциплінарної справи
відносно адвоката ОСОБА_1, 26 березня 2013
року до Київської міської
кваліфікаційно-дисциплінарної комісії
адвокатури надійшла окрема постанова
Апеляційного суду Київської області №
1-1/2012 року від 6 квітня 2012 року на дії
адвоката ОСОБА_1, згідно якої адвокат
ОСОБА_1 здійснював захист підсудного
ОСОБА_5 у Апеляційному суді
Київської області. Адвокат ОСОБА_1 не
надав суду належних засобів зв'язку,
неодноразово не з'являвся у судове
засідання, що призвело до перенесення
її розгляду та затягування розгляду
справи, внаслідок чого його було
усунуто від участі у розгляді справи. В
рішенні дисциплінарної палати вказано
про обґрунтованість висновку про те, що
адвокат ОСОБА_1 не з'являвся на судові
засідання, призначені до розгляду
Апеляційним судом Київської області
без поважних причин, а відтак
неналежним чином виконував свої
професійні обов'язки, що є підставою
для притягнення до дисциплінарної
відповідальності.

У витягу з протоколу № 12
засідання дисциплінарної палати
Київської міської
кваліфікаційно-дисциплінарної комісії
адвокатури від 26 листопада 2013 року
зазначено, що з огляду на зібрані
матеріали та обставини є формальні
ознаки порушень з боку адвоката ОСОБА_1
Правил адвокатської етики та
здійснення неналежного виконання
своїх професійних обов'язків, тобто
вчинення дисциплінарного проступку.
Проте, доповідач вважає за неможливе
застосування до адвоката ОСОБА_1
жодного з дисциплінарних стягнень
передбачених положеннями частини
першої статті 35 Закону України "Про
адвокатуру та адвокатську діяльність"
у зв'язку із закінченням річного строку
з дня вчинення дисциплінарного
проступку протягом якого адвокат може
бути притягнутий до дисциплінарної
відповідальності.

З урахуванням наведеного суд приймає
до уваги доводи відповідача щодо
повторності вчиненого ОСОБА_1
дисциплінарного проступку, проте на
право відповідача застосувати до
позивача дисциплінарне стягнення
ознака повторності в даному випадку не
впливає, оскільки ознака
систематичності порушення правил
адвокатської етики є доведеною та
згідно статей 31, 34 Закону України "Про
адвокатуру та адвокатську діяльність"
може бути самостійною підставою для
притягнення адвоката до
дисциплінарної відповідальності.

Відносно доводів позивача про те, що
рішення дисциплінарної палати
Київської міської
кваліфікаційно-дисциплінарної комісії
адвокатури від 17 грудня 2013 року
підписано не всім складом
дисциплінарної палати, суд зазначає
про наступне.

Згідно статті 40 Закону № 5076-VI за
результатами розгляду дисциплінарної
справи дисциплінарна палата
кваліфікаційно-дисциплінарної комісії
адвокатури приймає рішення про
притягнення адвоката до
дисциплінарної відповідальності за
вчинення дисциплінарного проступку і
застосування до нього дисциплінарного
стягнення або про закриття
дисциплінарної справи. Рішення
дисциплінарної палати приймається
більшістю голосів від її загального
складу, крім рішення про припинення
права на заняття адвокатською
діяльністю, яке приймається двома
третинами голосів від її загального
складу.

Рішення у дисциплінарній справі має
бути вмотивованим. Під час обрання виду
дисциплінарного стягнення
враховуються обставини вчинення
проступку, його наслідки, особа
адвоката та інші обставини.

Рішення у дисциплінарній справі
приймається за відсутності адвоката,
стосовно якого порушено дисциплінарну
справу, та особи, яка ініціювала
питання про дисциплінарну
відповідальність адвоката.

Член дисциплінарної палати
кваліфікаційно-дисциплінарної комісії
адвокатури, який проводив перевірку
відомостей про дисциплінарний
проступок адвоката, не бере участь у
голосуванні.

Рішення оголошується на засіданні
дисциплінарної палати
кваліфікаційно-дисциплінарної комісії
адвокатури. Копія рішення надсилається
або вручається під розписку адвокату
та особі, яка ініціювала питання про
дисциплінарну відповідальність
адвоката, протягом трьох робочих днів з
дня прийняття рішення.

Як вбачається з матеріалів справи, на
засіданні дисциплінарної палати
Київської міської
кваліфікаційно-дисциплінарної комісії
адвокатури 17 грудня 2013 року (витяг з
протоколу № 13) були присутні наступні
члени дисциплінарної палати: голова
дисциплінарної палати ОСОБА_6, секретар
палати ОСОБА_7, ОСОБА_8, ОСОБА_9, ОСОБА_10,
ОСОБА_11, ОСОБА_12, ОСОБА_13 та які
одноголосно вирішили застосувати до
адвоката ОСОБА_1 дисциплінарне
стягнення у вигляді зупинення права на
заняття адвокатською діяльністю
строком на шість місяців.

Оскаржуване позивачем рішення від 17
грудня 2013 року підписане головою
палати ОСОБА_6 та секретарем палати
ОСОБА_7

При цьому, відповідно до пункту 7.9
Регламенту
кваліфікаційно-дисциплінарної комісії
адвокатури регіону, затвердженого
рішенням Ради адвокатів України від 16
лютого 2013 року № 77, на засіданні
кваліфікаційно-дисциплінарної комісії
адвокатури (палати) ведеться протокол,
який підписується Головою
кваліфікаційно-дисциплінарної комісії
адвокатури та секретарем.

Рішенням Ради адвокатів України
Національної асоціації адвокатів
України від 19 листопада 2013 року № 251
доповнено розділ 8 Регламенту
кваліфікаційно-дисциплінарної комісії
адвокатури регіону пунктом 8.12
наступного змісту "Рішення
кваліфікаційної та дисциплінарної
палат, як документи
кваліфікаційно-дисциплінарної комісії
адвокатури окремо визначеної форми, є
рішеннями
кваліфікаційно-дисциплінарної комісії
адвокатури, що видаються від імені
кваліфікаційно-дисциплінарної комісії
адвокатури за підписами Голови та
Секретаря палати".

Відповідно до частини першої статті 45
Закону № 5076-VI Національна асоціація
адвокатів України є недержавною
некомерційною професійною
організацією, яка об'єднує всіх
адвокатів України та утворюється з
метою забезпечення реалізації завдань
адвокатського самоврядування.

Національна асоціація адвокатів
України є юридичною особою та діє через
організаційні форми адвокатського
самоврядування, передбачені цим
Законом (частина третя статті 45 Закону
№ 5076-VI).

Згідно статті 55 Закону № 5076-VI у період
між з'їздами адвокатів України функції
адвокатського самоврядування виконує
Рада адвокатів України.

Повноваження і порядок роботи Ради
адвокатів України визначаються цим
Законом та положенням про Раду
адвокатів України, що затверджується
з'їздом адвокатів України.

Відповідно до Положення про Раду
адвокатів України, затвердженого
установчим з'їздом адвокатів України 17
листопада 2012 року, Рада адвокатів
України діє у системі органів
Національної асоціації адвокатів
України. Рішення Ради адвокатів
України, прийняті в межах її
повноважень, обов'язкові до виконання
адвокатами, адвокатськими
об'єднаннями, бюро, регіональними
органами адвокатського
самоврядування.

З урахуванням наведеного та з огляду на
те, що рішенням Ради адвокатів України
від 19 листопада 2013 року № 251 визначено,
що рішення
кваліфікаційно-дисциплінарної комісії
адвокатури видаються від імені
кваліфікаційно-дисциплінарної комісії
адвокатури за підписами Голови та
Секретаря палати, суд приходить до
висновку про необґрунтованість
доводів позивача щодо необхідності
підписання рішення Київської міської
кваліфікаційно-дисциплінарної комісії
адвокатури всіма членами
дисциплінарної палати, які приймали
рішення щодо зупинення права на
заняття адвокатською діяльністю
адвокатом ОСОБА_1

За таких обставин суд приходить до
висновку, що Київською міською
кваліфікаційно-дисциплінарною
комісією адвокатури правомірно та в
межах своїх повноважень прийнято
рішення від 17 грудня 2013 року про
зупинення права на заняття
адвокатською діяльністю адвокатом
ОСОБА_1

З огляду на встановлене суд приходить
до висновку про необґрунтованість
позовних вимог, тому позов визнається
таким, що задоволенню не підлягає.

Керуючись статтями 98, 160-163 Кодексу
адміністративного судочинства
України, Окружний адміністративний суд
міста Києва, -

ПОСТАНОВИВ:

У задоволенні позову ОСОБА_1 до
Київської міської
кваліфікаційно-дисциплінарної комісії
адвокатури про визнання протиправним
та скасування рішення відмовити
повністю.

Постанова набирає законної сили в
порядку передбаченому ст. 254 Кодексу
адміністративного судочинства України
та може бути оскаржена в апеляційному
порядку повністю або частково за
правилами, встановленими ст. ст. 185-187
Кодексу адміністративного судочинства
України, шляхом подання через суд
першої інстанції апеляційної скарги.

Суддя
М.А.Бояринцева

Повний текст постанови складений 2
квітня 2014 року.