Справа № 804/1111/14
Суддя: Юхно Ірина Валеріївна
Дата ухвалення: 2014-02-28 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ
АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД ПОСТАНОВА ІМЕНЕМ
28 лютого 2014 р. Справа № 804/1111/14
Дніпропетровський окружний
адміністративний суд у складі:
головуючого судді - Юхно І.В.
при секретарі - Фросіні С.Ю.
представників позивача - Бендюги С.М.
розглянувши у відкритому судовому
засіданні адміністративну справу за
позовом Державного підприємства
«Придніпровська залізниця» до
Інспекції Державного
архітектурно-будівельного контролю у
Херсонській області про визнання
нечинним та скасування припису,
визнання нечинною та скасування
Державне підприємство "Придніпровська
залізниця" (далі - ДП «Придніпровська
залізниця», Залізниця, позивач)
звернулось до Інспекції Державного
архітектурно-будівельного контролю у
Херсонській області (далі -
відповідач), в якому просило:
1. Визнати нечинним та скасувати припис
№34/13 від 25.11.2013 Інспекції державного
архітектурно-будівельного контролю у
Херсонській області про усунення
порушень вимог законодавства у сфері
містобудівної діяльності, будівельних
норм, державних стандартів і правил;
2. Визнати нечинним та скасувати
постанову №194/Г від 10.12.2013 Інспекції
державного архітектурно-будівельного
контролю у Херсонській області про
накладення штрафу за правопорушення у
сфері містобудівної діяльності.
Представники позивача в судовому
засіданні адміністративний позов
підтримали в повному обсязі. В
обґрунтування позовних вимог
зазначили, що постанова №194/Г від 10.12.2013
та припис №34/13 від 25.11.2013 Інспекції
державного архітектурно-будівельного
контролю у Херсонській області не
відповідають вимогам чинного
законодавства, є нечинними та
підлягають скасуванню, виходячи із
наступного. Оскаржувані постанова та
припис суперечать положенням Закону
України «Про основні засади нагляду
(контролю) у сфері господарської
діяльності». Представники позивача
посилались на те, що на початок
проведення перевірки, відповідачем не
було представлено Залізниці
документальної підстави для
проведення позапланової перевірки, що
вказує на порушення вищезазначеного
закону. Застосовуючи до Залізниці
штрафні санкції на підставі абзацу
частини статті 2 Закону України «Про
відповідальність за правопорушення у
сфері містобудівної діяльності»,
відповідач не враховує факт реєстрації
зі свого боку декларації про початок
виконання будівельних робіт з
капітального ремонту спального
корпусу № 1 пансіонату «Запоріжжя». 25
червня 2012 відповідачем була
зареєстрована Декларація про початок
виконання будівельних робіт від 20.06.2012
на капітальний ремонт спального
корпусу № 1 пансіонату «Запоріжжя» за
межами населеного пункту с. Генічеська
Гірка по вул.Набережній, 33 на території
Щасливцевської сільської ради,
Генічеського району Херсонської
області, з І категорією складності. Вся
необхідна проектна документація була
надана відповідачу при поданні
Декларації про початок виконання
будівельних робіт капітального
ремонту. Представники позивача
зауважили, що за приписами ч.4 статті 36
ЗУ «Про регулювання містобудівної
діяльності» (в редакції, яка діяла на
час реєстрації декларації про початок
виконання будівельних робіт) інспекції
державного архітектурно-будівельного
контролю відмовляють у реєстрації
декларації про початок виконання
будівельних робіт, якщо декларація
подана чи оформлена з порушенням
встановлених вимог, проте подана
позивачем декларація була прийнята
відповідачем. На думку представників
позивача відповідач необґрунтовано
посилається в постанові №194/Г на
порушення з боку Залізниці п.1.3, розділу
2 ДБН А2.2-3-2004 «Проектування. Склад,
порядок розроблення, погодження та
затвердження проектної документації
на будівництво», оскільки на об'єкті -
спальний корпус №1 пансіонату
«Запоріжжя» здійснювався саме
капітальний ремонт, а не реконструкція,
технічне переоснащення чи нове
будівництво, в свою чергу склад,
порядок розроблення, погодження та
затвердження проектної документації
на капітальний ремонт ДБН А2.2-3-2004
взагалі не регулюється. Представники
позивача окремо звернули увагу на те,
що оскільки ДП «Придніпровська
залізниця» є саме державним
підприємством, фінансування будь-яких
витрат здійснюється відповідно до
затверджених планів фінансування. В
даному випадку начальником ДП
«Придніпровська залізниця» 29.12.2011 було
затверджено перелік об'єктів ремонту
колії, будівель, споруд, рухомого
складу, обладнання, механізмів по
Придніпровській залізниці на 2011 рік.
Вказаним планом було заплановано
здійснення витрат у відповідних сумах
саме на здійснення капітального
ремонту пансіонату «Запоріжжя». Згідно
планів на капітальний ремонт об'єктів
залізниці в 2011 році були здійснені
роботи з проектування капітального
ремонту, а в 2012 - перерахунок виконаної
документації та безпосереднє
виконання робіт. Таким чином
представники позивача в судовому
засіданні наголошували на тому, що
відповідач прийшов до
необґрунтованого висновку про
порушення з боку Залізниці положень
ст.ст. 26, 29, 31 ЗУ «Про регулювання
містобудівної діяльності» та ст. 26 ЗУ
«Про архітектурну діяльність» та
неправомірно застосував до Залізниці
штраф у розмірі дев'яноста мінімальних
заробітних плат. Враховуючи
вищевикладене представники позивача
просили позов задовольнити в повному
Відповідач в письмових запереченнях,
які містяться в матеріалах справи
зазначив, що Інспекція при проведенні
перевірки та при винесенні
оскаржуваних припису та постанови
діяла у межах та у спосіб передбачені
Конституцією України, Законами України
та іншими нормативно-правовими актами.
В обґрунтування своєї позиції
зазначив, що підставами для проведення
позапланової перевірки є необхідність
проведення перевірки достовірності
даних, наведених у повідомленні та
декларації про початок виконання
підготовчих робіт, повідомленні та
декларації про початок виконання
будівельних робіт, декларації про
готовність об'єкта до експлуатації,
протягом трьох місяців з дня подання
зазначених документів. Підчас
проведення позапланової перевірки
посадова особа інспекції зобов'язана
пред'явити службове посвідчення та
направлення для проведення
позапланової перевірки. В письмових
запереченнях також зазначено, що дія
Закону України «Про основні засади
державного нагляду (контролю) у сфері
господарської діяльності» не
поширюється на відносини, що виникають
під час здійснення заходів контролю
архітектурно-будівельного контролю та
нагляду. Підставою для проведення
позапланової перевірки позивача була
необхідність проведення перевірки
дотримання даних, наведених у
декларації про готовність об'єкта до
експлуатації, яка надійшла до
Інспекції 31.10.2013 року. Окрім того в
письмових запереченнях було зазначено,
що проектна документація для виконання
будівельних робіт на об'єкті
«Капітальний ремонт спального корпусу
№1 пансіонату «Запоріжжя» за межами
намеленого пункту с.Генічеська Гірка
по вул.Набережній, 33 на території
Щасливцевської сільської ради,
Генічеського району Харсонської
області» була розроблена при
відсутності вихідних даних для
проектування об'єкту з порушенням
вимог містобудівного законодавства,
державних будівельних норм, стандартів
і правил, чим порушено ст.26, ст.29, ст.31
Закону України «Про регулювання
містобудівної діяльності», ст.26 Закону
України «Про архітектурну діяльність»,
п.1.3 розділ 2 ДБН А.2.2-3-2004 «Проектування.
Склад, порядок розроблення, погодження
та затвердження проектної
документації на будівництво», ДБН
Д.1.1-1-2000 «Порядок визначення вартості
будівництва», ДСТУ Б А.2.4-4-2009 «Система
проектної документації та робочої
Відповідач до суду не з'явився, про
дату, час та місце судового засідання
повідомлений належним чином, що
підтверджується розпискою про
отримання повістки по справі, яка
міститься в матеріалах справи. Про
причини неявки не повідомив, жодних
заяв чи клопотань по справі не надав.
Відповідно до ч.4 ст.128 КАС України у
разі неприбуття відповідача, належним
чином повідомленого про дату, час і
місце судового розгляду, без поважних
причин розгляд справи може не
відкладатися і справу може бути
вирішено на підставі наявних у ній
Враховуючи вищевикладене суд вирішив
розглянути справу за даною явкою
сторін та наявними у справі доказами.
Розглянувши подані документи і
матеріали, всебічно і повно з'ясувавши
обставини, на яких ґрунтується позов,
оцінивши докази, які мають юридичне
значення для розгляду справи і
вирішення спору по суті, суд приходить
до наступних висновків.
Правовідносини, що випливають з
позовних вимог регулюються нормами
Закону України «Про регулювання
містобудівної діяльності» від 17.02.2011
№3038-VI, Закону України «Про
архітектурну діяльність» від 20.05.1999
№687-XIV, Закону України «Про
відповідальність за порушення у сфері
містобудівної діяльності» від 14.10.1994
№208/94-вр, Порядку розроблення проектної
документації на будівництво об'єктів
затвердженого Наказом Міністерства
регіонального розвитку, будівництва та
житлово-комунального господарства
України від 16.05.2011 № 45 та
зареєстрованого в міністерстві
Державними будівельними нормами
А.2.2-3-2004 «Проектування. Склад, порядок,
розроблення, погодження та
затвердження проектної документації
на будівництво» затвердженими Наказом
Держбуду України 20.01.2004 №8, Державними
будівельними нормами України
«Правилами визначення вартості
будівництва ДБН Д.1.1-1-2000» затвердженими
наказом Держбуду України від 27 серпня
2000 р. №174, Державними будівельними
нормами А.2.2-3:2012 "Склад та зміст
проектної документації на будівництво"
затвердженими Наказом Міністерства
регіонального розвитку, будівництва та
житлово-комунального господарства
України 03.03.2012 №98.
20 червня 2012 року позивачем було подано
до Інспекції Державного
архітектурно-будівельного контролю у
Херсонській області Декларацію про
початок виконання будівельних робіт
від 20.06.2012 року (копія міститься в
матеріалах справи), а саме про початок
виконання Капітального ремонту
спального корпусу №1 пансіонату
«Запоріжжя» за межами населеного
пункту с.Генічеська Гірка по вул.
Набережній, 33 на території
Щасливцівської сільської ради
Генічеського р-ну Херсонської області,
код об'єкта: 1211.4, категорія складності:
30 жовтня 2013 року позивачем було подано
до Інспекції Державного
архітектурно-будівельного контролю у
Херсонській області Декларацію про
готовність об'єкта до експлуатації -
Капітальний ремонт спального корпусу
№1 пансіонату «Запоріжжя» за межами
населеного пункту с.Генічеська Гірка
по вул. Набережній, 33 на території
Щасливцівської сільської ради
Генічеського р-ну Херсонської області,
код об'єкта: 1211.4, категорія складності:
II (копія декларації міститься в
матеріалах справи).
13 листопада 2013 року за результатами
розгляду вищезазначеної Декларації
про готовність об'єкта до експлуатації
Інспекція Державного
архітектурно-будівельного контролю у
Херсонській області склала лист
справи), яким повідомило, що повертає на
доопрацювання Декларацію про
готовність до експлуатації об'єкта,
оскільки за результатами перевірки
зазначеної декларації були виявлені
наступні зауваження, а саме:
- вказана категорія складності об'єкта
не відповідає категорії складності,
вказаній у декларації на початок
- п.8 - не вказано інформацію про особу,
що здійснює авторський нагляд;
- п.11 - не коректно вказано строк
введення об'єкта в експлуатацію.
Згідно з ч.1 ст.41 Закону України «Про
регулювання містобудівної діяльності»
державний архітектурно-будівельний
контроль - сукупність заходів,
спрямованих на дотримання вимог
законодавства у сфері містобудівної
діяльності, будівельних норм,
державних стандартів і правил.
Частиною 2 ст.41 Закону України «Про
регулювання містобудівної діяльності»
передбачено, що державний
архітектурно-будівельний контроль
здійснюється органами державного
архітектурно-будівельного контролю в
порядку, встановленому Кабінетом
Порядок здійснення державного
архітектурно-будівельного контролю
визначений Порядком здійснення
державного архітектурно-будівельного
контролю, затвердженого постановою
Кабінету Міністрів України від 23.05.2011
року №553 ( далі - Порядок №553).
Відповідно до п.1 Порядку №553 державний
архітектурно-будівельний контроль
здійснюється Держархбудінспекцією та
її територіальними органами (далі -
Згідно з п.2 Порядку №553 Державний
архітектурно-будівельний контроль
здійснюється за дотриманням:
1) вимог законодавства у сфері
містобудівної діяльності, проектної
документації, будівельних норм,
державних стандартів і правил,
технічних умов, інших нормативних
документів під час виконання
підготовчих і будівельних робіт,
архітектурних, інженерно-технічних і
конструктивних рішень, застосування
будівельної продукції;
2) порядку здійснення авторського і
технічного нагляду, ведення загального
та (або) спеціальних журналів обліку
виконання робіт (далі - загальні та (або)
спеціальні журнали), виконавчої
документації, складення актів на
виконані будівельно-монтажні та
пусконалагоджувальні роботи;
3) інших вимог, установлених
законодавством, будівельними нормами,
правилами та проектною документацією,
щодо створення об'єкта будівництва.
Державний архітектурно-будівельний
контроль на об'єктах будівництва, що є
власністю іноземних держав,
міжнародних організацій, іноземних
юридичних і фізичних осіб та
розташовані на території України,
здійснюється відповідно до цього
Пунктом 3 Порядку №553 визначено, що
Державний архітектурно-будівельний
контроль здійснюється посадовими
особами інспекцій відповідно до їх
посадових інструкцій та
функціональних повноважень.
Згідно з п.5 Порядку №553 державний
архітектурно-будівельний контроль
здійснюється за територіальним
принципом (у межах областей) у порядку
проведення планових та позапланових
Відповідно до п.7 Порядку №553
позаплановою перевіркою вважається
перевірка, яка не передбачена планом
Підставами для проведення
позапланової перевірки є:
подання суб'єктом містобудування
письмової заяви про проведення
перевірки об'єкта будівництва або
будівельної продукції за його бажанням
чи письмової заяви про проведення
перевірки щодо дотримання суб'єктом
господарювання Ліцензійних умов
провадження господарської діяльності,
пов'язаної з будівництвом об'єкта
архітектури, який за складністю
архітектурно-будівельного рішення та
(або) інженерного обладнання належить
до IV і V категорії складності;
необхідність проведення перевірки
достовірності даних, наведених у
повідомленні та декларації про початок
виконання підготовчих робіт,
повідомленні та декларації про початок
виконання будівельних робіт,
декларації про готовність об'єкта до
експлуатації, протягом трьох місяців з
дня подання зазначених документів;
виявлення факту самочинного
будівництва об'єкта;
перевірка виконання суб'єктом
містобудівної діяльності вимог
перевірка виконання суб'єктом
господарювання вимог інспекції щодо
усунення порушень ліцензіатом
ліцензійних умов провадження
господарської діяльності, пов'язаної з
будівництвом об'єкта архітектури, який
архітектурно-будівельного рішення та
(або) інженерного обладнання належить
до IV і V категорії складності;
звернення фізичних чи юридичних осіб
про порушення суб'єктом містобудування
вимог містобудівного законодавства;
вимога правоохоронних органів про
проведення перевірки.
Строк проведення позапланової
перевірки не може перевищувати п'яти
робочих днів, а у разі потреби може бути
одноразово продовжений за письмовим
рішенням керівника відповідної
інспекції чи його заступника не більше
ніж на два робочих дні.

Під час проведення позапланової
перевірки посадова особа інспекції
зобов'язана пред'явити службове
посвідчення та направлення для
проведення позапланової перевірки.

25 листопада 2013 року посадовою особою
Інспекції Державного
архітектурно-будівельного контролю у
Херсонській області відповідно до ст.41
Закону України «Про регулювання
містобудівної діяльності» та згідно з
Порядком здійснення державного
архітектурно-будівельного контролю,
затвердженим постановою Кабінету
Міністрів України від 23.05.2011 року №553,
на підставі пункту 7 постанови Кабінету
Міністрів України від 23.05.2011 року №553
було проведено позапланову перевірку
вимог містобудівного законодавства за
зверненням відокремленого
структурного підрозділу «Запорізьке
будівельно-монтажне експлуатаційне
управління» державного підприємства
«Придніпровська залізниця» вхідний
№7/21-03-09/1679 від 31.10.2013 року. За
результатами зазначеної перевірки
було складено акт перевірки дотримання
вимог законодавства у сфері
містобудівної діяльності, державних
будівельних норм, стандартів і правил
від 25.11.2013 року (копія міститься в
матеріалах справи), в якому встановлено
наступне:

«Станом на 20.11.2013 року за межами
населеного пункту с.Генічеська Гірка
по вул.Набережній, 33 на території
Щасливцевської сільської ради,
Генічеського району Херсонської
області знаходяться комплекс будівель
пансіонату «Запоріжжя», в тому числі
об'єкт капітального будівництва
спальний корпус №1. На підставі
декларації про початок виконання
будівельних робіт від 25.06.2012 року №ХС
8 здійснено роботи з капітального
будівництва.

Проектна документація, договори на
виконання підрядних робіт, авторського
та технічного наглядів, накази про
призначення відповідальних осіб,
зобов'язання представника авторського
нагляду, копії ліцензій та
кваліфікаційних сертифікатів
виконавців робіт в наявності.
Загальний журнал робіт, журнал
авторського нагляду. Вхідний контроль
якості будівельних матеріалів, виробів
і конструкцій на об'єкті будівництва
здійснюється (записи в загальному
журналі робіт), паспорти та сертифікати
на матеріали і вироби, що надійшли на
об'єкт в наявності. Акти на закриття
прихованих робіт в наявності.

До перевірки представлено робочий
проект «Капітальний ремонт пансионата
«Запорожье» на Арабатской стрелке.
Спальній корпус№1» шифр 1751 та зведений
кошторисний розрахунок вартості
будівництва «Кап. Ремонт корпуса №1
пансионата «Запорожье» Арабатская
стрілка. Смета - СС. Том 7». Обов'язкова
експертиза кошторисної документації
не проводилась, що є грубим порушенням
абзацу 4 частини 4 статті 31 Закону
України «Про регулювання
містобудівної діяльності». Вид
будівництва зазначений у проектній
документації не відповідає терміну
«капітальний ремонт». Запроектовано та
фактично проведено будівельні роботи з
реконструкції спального корпусу №1
пансіонату «Запоріжжя», що виражено
зміною функціонального призначення
приміщень та технічно- економічних
показників будівлі, а саме в кімнатах
(номерах) для проживання відпочиваючих
облаштовано санітарні вузли, тобто
прокладено трубопроводи водо
забезпечення та трубопроводи
каналізації, встановлено унітази,
душові кабіни, водонагрівачі. В
представленій проектній документації
відсутні вихідні дані, а саме матеріали
інженерних вишукувань, дефектний акт
та матеріали обстеження конструкцій
будівлі, технічні умови на
проектування, інформація щодо
віднесення об'єкта будівництва до тієї
чи іншої категорії складності, чим
порушено п.1.3, розділ 2 ДБН А.2.2-3-2004
«Проектування. Склад, порядок,
розроблення, погодження та
затвердження проектної документації
на будівництво», ДБН Д.1.1-1-2000 «Порядок
визначення вартості будівництва.
Основні вимоги до проектної
документації та робочої документації»,
ст. 26 Закону України «Про архітектурну
діяльність», ст. 26, ст. 29, ст. 31 Закону
України «Про регулювання
містобудівної діяльності», лист
Державного комітету України з
будівництва та архітектури, Державного
комітету України з питань
житлово-комунального господарства від
24.02.2005 №7/8-134, 4/3-260 «Щодо складу
проектно-кошторисної документації на
капітальний та поточний ремонт житла,
об'єктів соціальної сфери,
комунального призначення та
благоустрою, затвердження
проектно-кошторисної документації і
визначення вартості ремонтів на всіх
стадіях їх здійснення».

За результатами зазначеної перевірки
також було складено протокол №92/13 про
правопорушення у сфері містобудівної
діяльності від 25.11.2013 року, в якому
встановлено наступне:

«Станом на 20.11.2013 року за межами
населеного пункту с.Генічеська Гірка
по вул.Набережній, 33 на території
Щасливцевської сільської ради,
Генічеського району Херсонської
області проектувальником
Відокремленим структурним підрозділом
«Служба капітальних вкладень»
Державного підприємства
«Придніпровська залізниця» 11.05.2012 року
замовнику будівництва Відокремленому
структурному підрозділу «Запорізьке
будівельно-монтажне експлуатаційне
управління» Державного підприємства
«Придніпровська залізниця» (далі за
текстом - Позивач, Залізниця) передано
проектну документацію для виконання
будівельних робіт на об'єкті
«Капітальний ремонт спального корпусу
№ 1 пансіонату «Запоріжжя»» за межами
населеного пункту с. Генічеська Гірка
по вул.Набережній, 33 на території
Щасливцевської сільської ради,
Генічеського району Херсонської
області, розробленої при відсутності
вихідних даних для проектування
об'єкту з порушенням вимог
містобудівного законодавства,
державних будівельних норм, стандартів
і правил, що є порушенням ст. 26, ст. 29, ст.
31 Закону України «Про регулювання
містобудівної діяльності», ст. 26 Закону
України «Про архітектурну діяльність»,
п. 1.3, розділ 2 ДБН А.2.2-3-2004 «Проектування.
Склад, порядок, розроблення, погодження
та затвердження проектної
документації на будівництво», ДБН
Д.1.1-1-2000 «Порядок визначення вартості
будівництва. Основні вимоги до
проектної документації та робочої
документації».

25.11.2013 року Відповідачем було прийнято
припис № 34/13 про усунення порушення
вимог законодавства у сфері
містобудівної діяльності, будівельних
норм, державних стандартів і правил,
згідно якого вимагалося: привести у
відповідність до вимог містобудівного
законодавства, державних будівельних
норм, стандартів і правил проектну
документацію для виконання
будівельних робіт на об'єкті
«Капітальний ремонт спального корпусу
№ 1 пансіонату «Запоріжжя» за межами
населеного пункту с. Генічеська Гірка
по вул. Набережній, 33 на території
Щасливцевської сільської ради,
Генічеського району Херсонської
області до 24.03.2014 року.

Розгляд справи про правопорушення у
сфері містобудівної діяльності
призначено на 10 грудня 2013 року о 10 год. 10
хв. у приміщенні інспекції Державного
архітектурно-будівельного контролю
Херсонської області.

10.12.2013 Відповідачем була прийнята
постанова №194/Г про накладення штрафу
за порушення у сфері містобудівної
діяльності, відповідно до якої визнано
Державне підприємство «Придніпровська
залізниця» винним у вчинені
правопорушення, передбаченого абзацем
1 частини 1 статті 2 Закону України «Про
відповідальність за правопорушення у
сфері містобудівної діяльності» та
накладено штраф у розмірі109 620, 00 грн.
Зазначена постанова була направлена на
адресу позивача 12.12.2013 року та отримана
ним 18.12.2013 року, що підтверджується
наявними в матеріалах справи доказами.

Суд не погоджується з встановленими
відповідачем в ході перевірки позивача
порушеннями, а також приписом від 25.11.2013
року №34/13 про усунення порушення вимог
законодавства у сфері містобудівної
діяльності, будівельних норм,
державних стандартів і правил та
постановою від 10.12.2013 року №194/Г про
накладення штрафу за порушення у сфері
містобудівної діяльності з огляду на
наступне.

Відповідно до ст.26 Закону України «Про
регулювання містобудівної діяльності»
забудова територій здійснюється
шляхом розміщення об'єктів
будівництва. Суб'єкти містобудування
зобов'язані додержуватися
містобудівних умов та обмежень під час
проектування і будівництва об'єктів.
Виконавчий орган сільської, селищної,
міської ради вживає заходів щодо
організації комплексної забудови
територій відповідно до вимог цього
Закону. Право на забудову земельної
ділянки реалізується її власником або
користувачем за умови використання
земельної ділянки відповідно до вимог
містобудівної документації.
Проектування та будівництво об'єктів
здійснюється власниками або
користувачами земельних ділянок у
такому порядку:

1) отримання замовником або
проектувальником вихідних даних;

2) розроблення проектної документації
та проведення у випадках, передбачених
статтею 31 цього Закону, її експертизи;

3) затвердження проектної документації;

4) виконання підготовчих та будівельних
робіт;

5) прийняття в експлуатацію закінчених
будівництвом об'єктів;

6) реєстрація права власності на об'єкт
містобудування.

Згідно з положеннями ст.29 Закону
України «Про регулювання
містобудівної діяльності» основними
складовими вихідних даних є:

1) містобудівні умови та обмеження;

2) технічні умови;

3) завдання на проектування.

Фізична або юридична особа, яка подала
виконавчому органові сільської,
селищної, міської ради або у разі
розміщення земельної ділянки за межами
населених пунктів - районній державній
адміністрації заяву про намір щодо
забудови земельної ділянки, що
перебуває у власності або користуванні
такої особи, повинна одержати
містобудівні умови та обмеження для
проектування об'єкта будівництва.

Містобудівні умови та обмеження
надаються відповідними спеціально
уповноваженими органами
містобудування та архітектури на
безоплатній основі. Перелік об'єктів
будівництва, для проектування яких
містобудівні умови та обмеження не
надаються, визначає центральний орган
виконавчої влади, що забезпечує
формування та реалізує державну
політику у сфері будівництва,
містобудування та архітектури.

Спеціально уповноважений орган
містобудування та архітектури
визначає відповідність намірів щодо
забудови земельної ділянки вимогам
містобудівної документації на
місцевому рівні.

Розгляд заяви і надання містобудівних
умов та обмежень або прийняття рішення
про відмову у їх наданні здійснюються
спеціально уповноваженим органом
містобудування та архітектури
протягом семи робочих днів з дня
реєстрації заяви. Рішення про відмову у
наданні містобудівних умов та обмежень
приймається у разі невідповідності
намірів щодо забудови земельної
ділянки вимогам містобудівної
документації на місцевому рівні.

До містобудівних умов та обмежень
можуть включатися вимоги щодо
архітектурних та інженерних рішень.

Склад, зміст, порядок надання
містобудівних умов та обмежень
визначаються центральним органом
виконавчої влади, що забезпечує
формування та реалізує державну
політику у сфері будівництва,
містобудування та архітектури.

Містобудівні умови та обмеження є
чинними до завершення будівництва
об'єкта незалежно від зміни замовника.

Зміни до містобудівних умов та
обмежень можуть вноситися тільки за
згодою замовника.

Завдання на проектування об'єктів
будівництва складається і
затверджується замовником за
погодженням із проектувальником.

Завдання на проектування визначає
обґрунтовані вимоги замовника до
планувальних, архітектурних,
інженерних і технологічних рішень
об'єкта будівництва, його основних
параметрів, вартості та організації
його будівництва і складається з
урахуванням технічних умов,
містобудівних умов та обмежень.

Відповідно до ч.4 ст.31 Закону України
«Про регулювання містобудівної
діяльності» обов'язковій експертизі
підлягають проекти будівництва
об'єктів, які:

1) належать до IV і V категорій
складності, - щодо додержання
нормативів з питань санітарного та
епідеміологічного благополуччя
населення, екології, охорони праці,
енергозбереження, пожежної,
техногенної, ядерної та радіаційної
безпеки, міцності, надійності,
довговічності будинків і споруд, їх
експлуатаційної безпеки та
інженерного забезпечення;

2) споруджуються на територіях із
складними інженерно-геологічними та
техногенними умовами, - в частині
міцності, надійності та довговічності
будинків і споруд;

3) споруджуються із залученням
бюджетних коштів, коштів державних і
комунальних підприємств, установ та
організацій, а також кредитів, наданих
під державні гарантії, - щодо
кошторисної частини проектної
документації.

За рішенням замовника може проводитися
також експертиза проектів будівництва
інших об'єктів, ніж передбачені у цій
частині, або окремих розділів
проектної документації.

Щодо невідповідності виду будівництва
зазначеного в проектній документації
терміну «капітальний ремонт», не
проведення обов'язкової експертизи
кошторисної документації, а також з
приводу того, що запроектовані та
фактично проведені будівельні роботи з
реконструкції спального корпусу №1
пансіонату «Запоріжжя» виражені
зміною функціонального призначення
приміщень та технічно-економічних
показників будівлі, суд вважає за
необхідне зазначити наступне.

Відповідно до ДБН А.2.2-3-2004
«Проектування. Склад, порядок,
розроблення, погодження та
затвердження проектної документації
на будівництво» реконструкція -
перебудова існуючих (в поняття
«існуюче» входить наявність
конструктивної схем з несучими і
огороджувальними конструкціями та
фундаментами) об'єктів виробничого та
цивільного призначення, пов'язана з
удосконаленням виробництва,
підвищенням його техніко-економічного
рівня та якості вироблюваної
продукції, поліпшенням умов
експлуатації та проживання, якості
послуг, зміною основних
техніко-економічних показників
(кількість продукції, потужність,
функціональне призначення,
геометричні розміри).

Пунктом 8 ч. 1 ст. 2 Закону України «Про
регулювання містобудівної діяльності»
визначено, що планування і забудова
територій - діяльність державних
органів місцевого самоврядування,
юридичних та фізичних осіб, яка
передбачає реконструкцію існуючої
забудови та територій.

На час виникнення спірних питань,
Держжитлокомунгоспом України
розроблений Примірний перелік послуг з
утримання будинків і споруд та
прибудинкових територій та послуг з
ремонту приміщень, будинків, споруд,
затверджений наказом від 10.08.2004 N150 та
зареєстрований в Мін'юсті України
21.08.2004 за N 1046/9645 (надалі - Перелік робіт).

До складу робіт, які входять до
Переліку робіт по капітальному
ремонту, у тому числі входять:
розбирання та встановлення нових
перегородок, перестановка перегородок
при переплануванні; заміна старих
міжповерхових перекриттів та
перекриттів горищ новими
конструкціями або підсилення старих
несучих елементів; підсилення усіх
видів міжповерхових перекриттів та
перекриттів горищ; пробивання нових та
розширення існуючих віконних та
дверних прорізів установлення
додаткових санітарно-технічних
приладів при переобладнанні приміщень;
додаткове підведення ліній
водопроводу та каналізації внутрішньо
будинкової системи; заміна кранів,
засувок та санітарних приладів
(умивальників, кухонних раковин,
унітазів, пісуарів тощо); улаштування
нових санітарних вузлів: реконструкція
електропроводки з установленням
додаткової арматури у зв'язку з
переплануванням приміщень; заміна
приладів обліку та влаштування захисту
електроустановок.

Відповідно до листа Державного
комітету України з будівництва та
архітектури від 30.04.2003 №7/7-401 «Щодо
віднесення ремонтно-будівельних робіт
до капітального та поточного ремонтів»
капітальний ремонт будівлі - це
комплекс ремонтно-будівельних, робіт,
який передбачає заміну, відновлювання
га модернізацію конструкцій і
обладнання будівель в зв'язку з їх
фізичною зношеністю та руйнуванням,
поліпшення експлуатаційних
показників, а також покращання
планування будівлі і благоустрою
території без зміни будівельних
габаритів об'єкта. Капітальний ремонт
передбачає призупинення на час
виконання робіт експлуатації будівлі в
цілому або її частин (за умови їх
автономності).

Листом Держжитлокомунгоспу України
від 26.01.2005 № 4/3-102 визначено, що
капітальний ремонт - комплекс
ремонтно-будівельних робіт, який
передбачає заміну, відновлювання та
модернізацію конструкцій і обладнання
будівель у зв'язку з їх фізичною
зношеністю та руйнуванням, поліпшення
експлуатаційних показників, а також
покращення планування будівлі і
благоустрою території без зміни
будівельних габаритів об'єкту (розділ 2
Примірного переліку).

Позивачем здійснювалися
ремонтно-будівельні роботи
передбачені розділом 2 Переліку робіт.

Положеннями п. 3.11 Розділу III ДБН А.2.2-3:2012
«Склад та зміст проектної документації
на будівництво» (який набрав чинності в
момент виконання капітального ремонту)
визначає, що капітальний ремонт - це
сукупність робіт, які передбачають
втручання у несучі конструктивні
системи при заміні або відновленні
конструкцій, інженерних систем та
обладнання введених в експлуатацію в
установленому порядку об'єктів
будівництва без зміни їх
функціонального призначення та
зовнішніх геометричних розмірів у
зв'язку з їх фізичною зношеністю та
руйнуванням, поліпшення
експлуатаційних показників, а також
благоустрій території.

Як вбачається з матеріалів справи, у
спірному питанні позивач не здійснював
забудову в розумінні ст. 2 України «Про
регулювання містобудівної
діяльності», оскільки спальний корпус
№1 пансіонату «Запоріжжя» за межами
населеного пункту с. Генічеська Гурка
по вул. Набережній, 33 на території
Щасливцевської сільської ради,
Геніченського району Херсонської
області (надалі - Об'єкт кап. ремонту) є
існуючим та введеним в експлуатацію
вже понад 30 років, а плановий
капітальний ремонт здійснювався з
метою підготовки до літнього сезону та
згідно з вищенаведеними нормами є
капітальним ремонтом, а не є
реконструкцією існуючої забудови і
забудовою території.

Проведені роботи з капітального
ремонту спального корпусу № 1
пансіонату «Запоріжжя» за межами
населеного пункту с. Генічеська Гірка
по вул. Набережній, 33 на території
Щасливцевської сільської ради,
Генічеського району Херсонської
області підтверджуються інформацією
зазначеною у локальних кошторисах та
входять до розділу 2 Примірного
переліку послуг з утримання будинків і
споруд та прибудинкових територій та
послуг з ремонту приміщень, будинків,
споруд, затверджений наказом від 10.08.2004
N 150 та зареєстрований в Мін'юсті
України 21.08.2004 за №1046/9645.

В судовому засіданні представники, як
позивача так і відповідача
підтвердили, що основним визначенням
реконструкції є саме зміна
геометричних розмірів, тоді як при
здійснені капітального ремонту
проводяться роботи без зміни
будівельних габаритів об'єкта, без
зміни їх функціонального призначення
та зовнішніх геометричних розмірів у
зв'язку з їх фізичною зношеністю.

Представники позивача в судовому
засіданні наголошували на тому, що
жодної зміни геометричних розмірів
об'єкта, на якому відбувались роботи не
відбувалось, що підтверджується всією
технічною документацією (робочим
проектом, звідним актом вартості
будівель та споруд, експлікацією
внутрішньої площі до плану
будівництва, загальними даними із
декларації про готовність об'єкта до
експлуатації, пояснювальною запискою,
тощо). Також не відбулася і зміна
функціонального призначення, як був
спальний корпус та і залишається,
просто відбувалось поліпшення
експлуатаційних показників.

Як вбачається з декларації про
готовність об'єкта до експлуатації -
об'єкт, на якому відбувались роботи за
проектом складається з двох поверхів +
масандра, загальною площею 1373,40 м2.
Відповідно до експлікації внутрішньої
площі до плану будівництва, площа
приміщення об'єкта, на якому
відбувались роботи складає 1373,40 м2.

Згідно з загальною пояснювальною
запискою щодо Капітального ремонту
пансіонату «Запоріжжя» на Арабатській
Стрілці, Спальний корпус №1, відповідно
до технічно-економічних показників
загальна площа об'єкта - 1373 м2,
будівельний об'єм - 4873 м2. Основний
об'єкт капітального ремонту - 3-х
поверхове приміщення спального
корпусу №1 розміщується на території
пансіонату «Запоріжжя». Розміри
будівлі 42.46х12,8 м в плані. Стіни цегляні
b=380 мм, які спираються на бутові
фундаменти. Перекриття - збірне
залізобетонне. Перегородки - цегляні
b=120 мм. Переплануванням передбачається
облаштування однокімнатних та
двокімнатних номерів з окремим
санвузлом в кожному номері шляхом
розміщення роздільних перегородок з
цегли М75 на цементно-пісчаному розчині
М50 на 1-му та 2-му поверхах.

Отже площа об'єкта, на якому
відбувались роботи, за результатами
проведених позивачем робіт не
змінилась, тобто зовнішні геометричні
розміри об'єкта залишились незмінними.

Таким чином, враховуючи вищезазначені
норми та пояснення сторін суд прийшов
до висновку, що позивачем здійснювався
саме капітальний ремонт, який не є
забудовою в розумінні ст. 2 Закону
України «Про регулювання
містобудівної діяльності».

Відповідач необґрунтовано посилається
в постанові №194/Г на порушення з боку
Залізниці п. 1.3, розділу 2 ДБН А2.2-3-2004
«Проектування. Склад, порядок
розроблення, погодження та
затвердження проектної документації
на будівництво».

Згідно п. 1.3 розділу І вказаного ДБН
проектна документація для будівництва
має відповідати положенням
законодавства, регіональних та
місцевих правил забудови, а також
вимогам нормативів та нормативних
документів.

Норми даного ДБН встановлюють склад,
порядок розроблення, погодження та
затвердження проектної документації
на нове будівництво і реконструкцію
будинків і споруд цивільного
призначення та на нове будівництво,
реконструкцію і технічне
переоснащення об'єктів виробничого
призначення.

В свою чергу, на об'єкті - спальний
корпус №1 пансіонату «Запоріжжя», як
вже зазначено вище здійснювався саме
капітальний ремонт, а не реконструкція,
технічне переоснащення чи нове
будівництво.

Відтак, склад, порядок розроблення,
погодження та затвердження проектної
документації на капітальний ремонт ДБН
А2.2-3-2004 взагалі не регулюється, що не
враховано відповідачем підчас
проведення перевірки.

Оскільки ДП «Придніпровська
залізниця» є саме державним
підприємством, фінансування будь-яких
витрат здійснюється відповідно до
затверджених планів фінансування.

В даному випадку начальником ДП
«Придніпровська залізниця» 29.12.2011 було
затверджено перелік об'єктів ремонту
колії, будівель, споруд, рухомого
складу, обладнання, механізмів по
Придніпровській залізниці на 2011 рік
(копія міститься в матеріалах справи).

Зокрема, вказаним планом було
заплановано здійснення витрат у
відповідних сумах саме на здійснення
капітального ремонту пансіонату
«Запоріжжя».

В свою чергу, згідно планів на
капітальний ремонт об'єктів залізниці
в 2011 році були здійснені роботи з
проектування капітального ремонту, а в
2012 - перерахунок виконаної
документації та безпосереднє
виконання робіт.

Відповідно до довідки щодо
фінансування робіт з капітального
ремонту корпусів пансіонату
«Запоріжжя» від 19.02.2014 року №НТ-9/223, яка
міститься в матеріалах справи,
капітальний ремонт спального корпуса
№1 в пансіонаті «Запоріжжя»
Придніпровської залізниці у 2012-2013
роках відбувався у відповідності до
затвердженого плату ремонту основних
засобів. Фінансування виконаних на
об'єкті робіт проводилось за рахунок
власних коштів ДП «Придніпровська
залізниця». Кошти Державного або
місцевих бюджетів для ремонту корпусів
не залучались.

До «Переліку об'єктів будівництва, для
проектування яких містобудівні умови
та обмеження не надаються»
затвердженого Наказом Міністерства
регіонального розвитку, та
житлово-комунального господарства
України від 07.07.2011 №109, зареєстрованого
у Міністерстві юстиції України 22 липня
2011 року за N 913/19651 (надалі - Перелік)
пунктом 27 включено наступні об'єкти:
реставрація, капітальний ремонт
будівель і споруд та перепланування
приміщень.

Оскільки, позивачем здійснювався саме
капітальний ремонт, який входить до
Переліку об'єктів будівництва, для
проектування яких містобудівні умови
та обмеження не надаються, то
містобудівні умови та обмеження, як
складові вихідних даних, позивачу
отримувати не потрібно, про що, було
зазначено у пункті 13 Декларації про
початок виконання будівельних робіт
капітального ремонту спального
корпусу № 1 пансіонату «Запоріжжя» за
межами населеного пункту с. Генічеська
Гірка по вул. Набережній, 33 на території
Щасливцевської сільської ради,
Генічеського району Херсонської
області, яка була зареєстрована
відповідачем 20 червня 2012 року.

Частиною 9 ст.29 Закону України «Про
регулювання містобудівної діяльності»
визначено, що завдання на проектування
об'єктів будівництва складається і
затверджується замовником за
погодженням із проектувальником. До
затвердженого робочого проекту
позивачем додатком 1 додано завдання на
проектування, що підтверджується
робочим проектом та пунктом 12
Декларації про початок виконання
будівельних робіт капітального
ремонту, копії яких містяться в
матеріалах справи.

Таким чином, посилання відповідача в
акті перевірки на відсутність у
позивача завдання на проектування, як
складової частини вихідних даних
прирозробці проектної документації
капітального ремонту не відповідає
дійсності та є безпідставним.

До робочого проекту затвердженого
наказом замовника були додані додатки 3
та 4, а саме технічні умови надані
власником інженерних мереж. Робочий
проект був наданий відповідачу при
реєстрації Декларації про початок
виконання будівельних робіт, яка була
зареєстрована відповідачем без
будь-яких зауважень.

Враховуючи вищезазначене, суд
приходить до висновку, що твердження
відповідача про порушення позивачем
ст. 29 Закону України «Про регулювання
містобудівної діяльності» є
безпідставним.

Відповідно до ст. 31 Закону України «Про
регулювання містобудівної діяльності»
проектна документація на будівництво
об'єктів розробляється у порядку,
встановленому центральним органом
виконавчої влади, що забезпечує
формування державної політики у сфері
містобудування, з урахуванням вимог
містобудівної документації та
вихідних даних і дотриманням вимог
законодавства, будівельних норм,
державних стандартів і правил та
затверджується замовником.

Відповідно до підпункту 11.2 «Порядку
розроблення проектної документації на
будівництво об'єктів» затвердженого
Наказом Міністерства регіонального
розвитку, будівництва та
житлово-комунального господарства
України від 16.05.2011 № 45 та
зареєстрованого в міністерстві
юстиції України 01.06.2011 за № 651/19389,
стадії проектування: для об'єктів І та II
категорій складності проектування
здійснюється в одну стадію - стадія
робочий проект (далі - стадія РП).

Пунктом 11 «Порядку розроблення
проектної документації на будівництво
об'єктів» визначено, що
«Генпроектувальник (проектувальник) і
замовник визначають клас наслідків
(відповідальності) об'єкта будівництва
та категорію його складності, на
підставі яких встановлюють кількість
стадій проектування».

Оскільки, спірний Об'єкт капремонту
відноситься до І-ІІ категорії
складності, проектування позивачем
було здійснено в одну стадію - стадія
робочий проект, як це передбачено
«Порядком розроблення проектної
документації на будівництво об'єктів».
Зазначений РП був наданий відповідачу
в установленому порядку.

Відповідно до ч. 6 ст. 31 Закону України
«Про регулювання містобудівної
діяльності» проектна документація на
будівництво об'єктів не потребує
погодження державними органами,
органами місцевого самоврядування, їх
посадовими особами, юридичними
особами, утвореними такими органами.

Крім того, відповідно до роз'яснень
Держбуду України від 24.02.2005 №7/8-134 та
Держжитлкомунгоспу України від 24.02.2005
№ 4/3-260 виходячи з технічної та
технологічної складності капітальних
та поточних ремонтів об'єктів житла,
соціальної сфери, комунального
призначення та благоустрою, за
узгодженням сторін склад та зміст
розділів проектно-кошторисної
документації може змінюватися. При
цьому в обов'язковому порядку
розроблюються документи, за якими
визнаються фізичні обсяги робіт
(дефектний акт з вказівкою умов
виконання робіт) та кошторисна
документація, яка в свою чергу була
розроблена позивачем та копії якої
містяться в матеріалах справи.

Згідно з пп. 4.8.1 ДБН А.2.2-3:2012 для об'єктів
І та II категорій складності
проектування здійснюється:

1) в одну стадію - робочий проект
(РП);

2) у дві стадії - для об'єктів
невиробничого призначення - ескізний
проект (ЕП), для об'єктів виробничого
призначення та лінійних об'єктів
інженерно-транспортної інфраструктури
- техніко-економічний розрахунок (ТЕР)
та для обох - робочий проект (РП).

Відповідно до приписів пп. 4.8.3 ДБН
А.2.2-3:2012 при капітальному ремонті
об'єктів допускається здійснювати
проектування в одну стадію - РП. В
окремих обґрунтованих випадках при
поліпшенні експлуатаційних показників
введених в експлуатацію в
установленому порядку об'єктів
будівництва допускається розроблення
лише дефектного акта, у якому
визначаються фізичні обсяги робіт та
умови їх виконання, а також складається
кошторисна документація.

Робочі креслення на капітальний ремонт
спального корпусу №1 пансіонату
«Запоріжжя» були розроблені на
підставі:

- завдання на проектування;

- дефектного акту;

- акту дослідження конструкцій;

- ТУ на водопровід та каналізацію;

- ТУ на електропостачання.

Таким чином, проектна документація
позивача щодо об'єкту капітального
ремонту була складена, з урахуванням
вимог містобудівної документації та
вихідних даних і дотриманням вимог
законодавства, будівельних норм,
державних стандартів і правил та
затверджена замовником, тому
твердження відповідача про порушення
позивачем ст. 31 Закону України «Про
регулювання містобудівної діяльності»
є безпідставним.

Відповідно до ст. 26 Закону України «Про
архітектурну діяльність» архітектор,
інші проектувальники, які здійснюють
роботи по створенню об'єктів
архітектури, зобов'язані:
додержуватися державних стандартів,
норм і правил, вимог вихідних даних на
проектування.

З постанови № 194/Г від 10.12.2013 та припису
№ 34/13 від 25.11.2013 не вбачається які
конкретно пункти та норми ДБН порушені
позивачем. Не вказано у чому полягають
порушення.

Зазначений, як порушений пункт 1.3
розділ 2 ДБН А.2.2-3-2004 «Проектування.
Склад, порядок, розроблення, погодження
та затвердження проектної
документації на будівництво», взагалі
відсутній у розділі 2.

Відповідно до додатку Б ДБН А.2.2-3-2004
зазначені норми розповсюджуються на
будівництво та реконструкцію, а
позивачем здійснювався капітальний
ремонт, на який норми зазначеного ДБН
взагалі не поширюються.

Отже, враховуючи вищевикладене суд
прийшов до висновку про
необґрунтованість встановлених
відповідачем порушень норм ст. 26 Закону
України «Про архітектурну діяльність»,
ДБН А.2.2-3-2004, ДБН Д.1.1-1-2000 та ДСТУ Б
А.2.4-4-2009.

Як вбачається з наявних в матеріалах
справи документів, вся необхідна
проектна документація була надана
відповідачу при поданні позивачем
Декларації про початок виконання
будівельних робіт капітального
ремонту.

Приписами частини 4 статті 36 ЗУ «Про
регулювання містобудівної діяльності»
(в редакції, яка діяла на час реєстрації
декларації про початок виконання
будівельних робіт) інспекції
державного архітектурно-будівельного
контролю відмовляють у реєстрації
декларації про початок виконання
будівельних робіт, якщо декларація
подана чи оформлена з порушенням
встановлених вимог.

25 червня 2012 Інспекцією державного
архітектурно-будівельного контролю у
Херсонській області була
зареєстрована Декларація про початок
виконання будівельних робіт від 20.06.2012
на капітальний ремонт спального
корпусу № 1 пансіонату «Запоріжжя» за
межами населеного пункту с. Генічеська
Гірка по вул. Набережній, 33 на території
Щасливцевської сільської ради,
Генічеського району Херсонської
області, з І категорією складності.

Враховуючи вищевикладене, суд
приходить до висновку, що в діях
позивача при проведенні капітального
ремонту спального корпусу № 1
пансіонату «Запоріжжя» за межами
населеного пункту с.Генічеська Гірка
по вул. Набережній, 33 на території
Щасливцевської сільської ради,
Генічеського району Херсонської
області не вбачається порушень
встановлених відповідачем при
проведенні перевірки.

Згідно з ч.2 ст.71 КАС України, в
адміністративних справах про
протиправність рішень, дій чи
бездіяльності суб'єкта владних
повноважень обов'язок щодо доказування
правомірності свого рішення, дії чи
бездіяльності покладається на
відповідача, якщо він заперечує проти
адміністративного позову.

Відповідачем правомірність постанови
№194/Г від 10.12.2013 про накладення штрафу
за правопорушення у сфері
містобудівної діяльності та припису
№34/13 від 25.11.2013 про усунення порушення
вимог законодавства у сфері
містобудівної діяльності, будівельних
норм, державних стандартів і правил не
доведена, доводи позивача не
спростовані, тому зазначені постанова
та припис суд вважає протиправними та
такими, що підлягають скасуванню.

З урахуванням вищевикладених обставин,
суд вважає, що вимоги позивача
правомірні, обґрунтовані і підлягають
задоволенню в повному обсязі.

Відповідно до ч.1 ст.94 КАС України якщо
судове рішення ухвалене на користь
сторони, яка не є суб'єктом владних
повноважень, суд присуджує всі
здійснені нею документально
підтверджені судові витрати з
Державного бюджету України.

Отже, документально підтверджені
позивачем судові витрати - судовий збір
підлягає стягненню з Державного
бюджету України на користь позивача.

Керуючись ст.ст. 69, 71, 94, 158 - 163 Кодексу
адміністративного судочинства
України, суд,-

ПОСТАНОВИВ:

Адміністративний позов Державного
підприємства "Придніпровська
залізниця" до Інспекції Державного
архітектурно-будівельного контролю у
Херсонській області про визнання
нечинним та скасування припису,
визнання нечинною та скасування
постанови - задовольнити в повному
обсязі.

Визнати нечинним та скасувати припис
№34/13 від 25.1.2013 Інспекції державного
архітектурно-будівельного контролю у
Херсонській області про усунення
порушень вимог законодавства у сфері
містобудівної діяльності, будівельних
норм, державних стандартів і правил.

Визнати нечинним та скасувати
постанову №194/Г від 10.12.2013 Інспекції
державного архітектурно-будівельного
контролю у Херсонській області про
накладення штрафу за правопорушення у
сфері містобудівної діяльності.

Стягнути з Державного бюджету України
на користь Державного підприємства
"Придніпровська залізниця" судовий
збір у розмірі 219 (двісті дев'ятнадцять)
грн. 25 коп.

Постанова може бути оскаржена в
апеляційному порядку до
Дніпропетровського апеляційного
адміністративного суду через
Дніпропетровський окружний
адміністративний суд в порядку та
строки, зазначені в ст.186 КАС України та
набирає законної сили відповідно до ст.
254 КАС України.

Повний текст постанови складено
05 березня 2014 року.

Суддя
І.В. Юхно