Справа № 826/1518/14
Суддя: Гарник К.Ю.
Дата ухвалення: 2014-03-17 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД міста
Каменєва 8, корпус 1П О С Т А Н О В А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
17 березня 2014 року № 826/1518/14
Суддя Окружного адміністративного
суду міста Києва Гарник К. Ю.,
розглянувши в порядку письмового
провадження адміністративну справу
за позовом ОСОБА_1 до Інспекції
державного архітектурно-будівельного
контролю у м.Києві про визнання
неправомірними дії, визнання
неправомірним та скасування Припис від
ОСОБА_1 (далі по тексту - позивач)
звернувся до Окружного
адміністративного суду міста Києва з
адміністративним позовом до Інспекції
державного архітектурно-будівельного
контролю у місті Києві (далі по тексту -
відповідач) в якому просить суд:
- визнати неправомірними дії при
проведенні позапланової перевірки
Інспекцією державного
архітектурно-будівельного контролю
місті Києві дотримання ОСОБА_1
дотримання вимог законодавства у сфері
містобудівної діяльності, будівельних
норм, державних стандартів і правил в
частині відсутності повідомлення про
день та час складання документів по
результат проведеної перевірки;
- визнати неправомірним та скасувати
припис від 20 грудня 2013 року про
усунення порушень вимог законодавства
у сфері містобудівної діяльності,
будівельних норм, державних стандартів
Мотивуючи підстави звернення до
адміністративного суду, зазначено, що
позивач не є суб'єктом містобудування,
а тому не може притягуватись до
відповідності згідно Закону України
«Про відповідальність за
правопорушення у сфері містобудівної
діяльності». Крім цього, позивач
стверджує про порушення порядку
проведення перевірки.
Доводи відповідача, викладені в
письмових запереченнях співпадають з
висновками акту перевірки від 20 грудня
2013 року та змістом спірного припису.
Керуючись приписами частини 4 статті 122
та частини 6 статті 128 Кодексу
адміністративного судочинства
України, надавши можливість присутнім
учасникам судового розгляду у повній
мірі реалізувати свої процесуальні
права, та враховуючи відсутність
потреби заслухати свідка чи експерта,
суд завершив розгляд справи в порядку
письмового провадження.
Після розгляду адміністративного
позову та доданих до нього матеріалів,
всебічного і повного встановлення всіх
фактичних обставин, на яких
ґрунтується позов, об'єктивної оцінки
доказів, що мають юридичне значення для
розгляду справи і вирішення спору по
суті, суд зазначає наступне.
Матеріали справи свідчать, що на
підставі направлення Інспекції
державного архітектурно-будівельного
контролю у місті Києві для проведення
перевірки від 16 грудня 2013
року № б/н для здійснення позапланової
перевірки на 24 поверсі житлового
будинку АДРЕСА_1, на підставі наказу
Інспекції державного
архітектурно-будівельного контролю у
липня 2012 року № 52 «з» та звернення
Товариства з обмеженою
відповідальністю «Столичний комфорт»,
із строком дії з 16 грудня 2013 року по 20
грудня 2013 року проведено позапланову
перевірку дотримання вимог
законодавства у сфері містобудівної
діяльності, будівельних норм,
державних стандартів і правил ОСОБА_2,
що мешкає за адресою: АДРЕСА_1 у
Святошинському районі міста Києва, за
результатом якої складено акт
перевірки від 20 грудня 2013 року.
Як висновок проведеної перевірки
встановлено, що мешканцем квартири №
170, встановлено додаткову вентиляційну
систему шляхом влаштування
вентиляційного коробу через отвори у
стінах сходової клітини 24 поверху
житлового будинку АДРЕСА_1, без
технічно-економічно обґрунтування, чим
порушено ч.4.27 СНиП 2.04.05-91 «Отопление,
вентиляція и кондиционирование».
На підставі вищезазначених висновків,
20 грудня 2013 року Інспекцією державного
архітектурно-будівельного контролю у
місті Києві винесено ОСОБА_1 припис із
вимогою усунути встановлені порушення
до 24 січня 2014 року.
Відповідно, 20 грудня 2013 року складено
протокол про адміністративне
правопорушення, згідно якого особі, яка
притягається до адміністративної
відповідальності, повідомлено, що
розгляд справи про адміністративне
правопорушення відбудеться 31
грудня 2013 року о 09-00 год.
Згідно повідомлення про вручення
поштового відправлення супровідний
лист із оригіналом акта перевірки,
припису про усунення порушень вимог
законодавства у сфері містобудівної
діяльності, протоколу про
адміністративне правопорушення
отримано позивачем 03 січня 2014 року.
Позивач вважає, що дії відповідача по
проведенню перевірки в частині
неповідомлення про день та час
складання документів по результат
проведеної перевірки та припис
Інспекції державного
архітектурно-будівельного контролю у
місті Києві державного неправомірними.
Окружний адміністративний суд міста
Києва частково погоджується із такими
доводами позивача з огляду на наступне.
Відповідно до статті 10 Закону України
«Про архітектурну діяльність» (в
редакції чинній на момент виникнення
спірних правовідносин) для
забезпечення під час забудови
територій, розміщення і будівництва
об'єктів архітектури додержання
суб'єктами архітектурної діяльності
затвердженої містобудівної та іншої
проектної документації, вимог вихідних
даних, а також з метою захисту державою
прав споживачів будівельної продукції
здійснюється в установленому
законодавством порядку державний
архітектурно-будівельний контроль та
Державний архітектурно-будівельний
контроль та нагляд здійснює Державна
архітектурно-будівельна інспекція
України та її територіальні органи.
Згідно Положення про Інспекцію
державного архітектурно-будівельного
контролю у м. Києві, затвердженого
архітектурно-будівельної інспекції
України від 02 червня 2011 року № 22,
основними завданнями Інспекції
державного архітектурно-будівельного
контролю у місті Києві є участь у
реалізації державної політики з питань
державного архітектурно-будівельного
контролю, контролю у сфері
житлово-комунального господарства, а
- здійснення державного
архітектурно-будівельного контролю за
дотриманням вимог законодавства у
сфері містобудівної діяльності,
державних будівельних норм, стандартів
і правил під час виконання підготовчих
і будівельних робіт, прийняття в
експлуатацію закінчених будівництвом
- здійснення державного контролю за
дотриманням законодавства, стандартів,
проектних рішень, нормативів, норм,
порядків і правил у сфері
житлово-комунального господарства;
- виконання дозвільних та
реєстраційних функцій у будівництві,
ліцензування господарської
діяльності, пов'язаної зі створенням
об'єктів архітектури.
Згідно статті 41 Закону України «Про
регулювання містобудівної діяльності»
державний архітектурно-будівельний
контроль - це сукупність заходів,
спрямованих на дотримання вимог
законодавства у сфері містобудівної
діяльності, будівельних норм,
державних стандартів і правил.
Державний архітектурно-будівельний
контроль здійснюється органами
державного архітектурно-будівельного
контролю в порядку, встановленому
Кабінетом Міністрів України.
архітектурно-будівельного контролю
розглядає відповідно до закону справи
про правопорушення у сфері
містобудівної діяльності.
Відповідно до пункту 6 статті 7 Закону №
3038-VІ управління у сфері містобудівної
діяльності здійснюється шляхом
контролю за дотриманням законодавства
у сфері містобудівної діяльності,
вимог будівельних норм, державних
стандартів і правил, положень
містобудівної документації всіх
рівнів, вихідних даних для
проектування об'єктів містобудування
(далі - вихідні дані), проектної
В свою чергу, Порядок здійснення
державного архітектурно-будівельного
контролю, затвердженої постановою
Кабінету Міністрів України від 23
травня 2011 року № 553 визначає процедуру
здійснення заходів, спрямованих на
дотримання вимог законодавства у сфері
містобудівної діяльності, будівельних
норм, державних стандартів і правил та
ліцензійних умов провадження
господарської діяльності, пов'язаної з
будівництвом об'єкта архітектури, який
архітектурно-будівельного рішення та
(або) інженерного обладнання належить
до IV і V категорії складності.
Пунктом 7 Порядок встановлено, що
здійснення державного
архітектурно-будівельного контролю
встановлено вичерпний перелік підстав
для проведення позапланової перевірки,
серед яких звернення фізичних чи
юридичних осіб про порушення суб'єктом
містобудування вимог містобудівного
При цьому, встановлено, частиною 2
статті 2 Закону України «Про
регулювання містобудівної діяльності»
суб'єктами містобудування є органи
виконавчої влади, Верховна Рада
Автономної Республіки Крим, Рада
міністрів Автономної Республіки Крим,
органи місцевого самоврядування,
фізичні та юридичні особи.
Закон України «Про відповідальність за
правопорушення у сфері містобудівної
діяльності» встановлює
відповідальність юридичних осіб та
фізичних осіб - підприємців (суб'єктів
містобудування) за правопорушення у
сфері містобудівної діяльності.
Аналіз вищезазначеного свідчить, що
Інспекція державного
архітектурно-будівельного контролю у
м. Києві як орган здійснення державного
архітектурно-будівельного контролю за
дотриманням вимог законодавства у
сфері містобудівної діяльності, має
право призначати та проводити
перевірки суб'єктів містобудування
згідно Порядку здійснення державного
архітектурно-будівельного контролю.
Згідно Законів України «Про
відповідальність за правопорушення у
сфері містобудівної діяльності» та
««Про регулювання містобудівної
діяльності» суб'єкти містобудування,
які є замовниками будівництва об'єктів
(у разі провадження містобудівної
діяльності), або ті, що виконують
функції замовника і підрядника.
Судом встановлено, що власником
квартири за адресою: АДРЕСА_1 є ОСОБА_2
згідно Договору купівлі - продажу
квартири від 19 грудня 2006 року.
Згідно реєстраційного посвідчення №
028222 квартира АДРЕСА_1, на праві
приватної власності належить ОСОБА_2.
При цьому, доказів замовлення саме
позивачем будівництва або виконання
функцій замовника або підрядника
матеріали справи не свідчать.
Таким чином, видаючи припис на
позивача, перевіряючими не взято до
уваги, що ОСОБА_1 не є власником
квартири АДРЕСА_1, не є суб'єктом
містобудування, відтак застосування до
нього норм Законів України «Про
відповідальність за правопорушення у
сфері містобудівної діяльності» та
««Про регулювання містобудівної
діяльності» є неправомірним.
Крім цього, контролюючий орган, вносячи
припис до суб'єкта господарювання
повинен зазначити які конкретно дії
суб'єкт господарювання повинен вчинити
для усунення порушення діючого
законодавства. Крім того, вимоги
припису повинні бути зрозумілими та
такими, що реально можливо виконати.
Однак, оскаржуваний припис не містять
жодних вказівок, яким саме чином
об'єкти, що перевірялись, повинні бути
приведені у відповідність до вимог
чинного законодавства, чи реально
виконати такі вимоги та який саме
термін надано перевіряючим органом для
Аналогічна позиція викладена в ухвалі
Вищого адміністративного суду України
(реєстраційний номер рішення у ЄДРСР
Таким чином, припис від 20 грудня 2013 року
про усунення порушень вимог
законодавства у сфері містобудівної
діяльності, будівельних норм,
державних стандартів і правил є
протиправним та підлягає скасуванню.
Водночас, суд не погоджується із
вимогою про визнання неправомірними
дії при проведенні позапланової
перевірки Інспекцією державного
архітектурно-будівельного контролю
місті Києві дотримання ОСОБА_1
дотримання вимог законодавства у сфері
містобудівної діяльності, будівельних
норм, державних стандартів і правил в
частині відсутності повідомлення про
день та час складання документів по
результат проведеної перевірки з
Пунктом 2 Порядок здійснення
державного архітектурно-будівельного
контролю встановлено, що здійснення
державного архітектурно-будівельного
контролю встановлено, що державний
архітектурно-будівельний контроль
здійснюється за дотриманням: вимог
законодавства у сфері містобудівної
діяльності, проектної документації,
будівельних норм, державних стандартів
і правил, технічних умов, інших
нормативних документів під час
виконання підготовчих і будівельних
робіт, архітектурних,
інженерно-технічних і конструктивних
рішень, застосування будівельної
продукції; порядку здійснення
авторського і технічного нагляду,
ведення загального та (або) спеціальних
журналів обліку виконання робіт (далі -
загальні та (або) спеціальні журнали),
виконавчої документації, складення
актів на виконані будівельно-монтажні
та пусконалагоджувальні роботи; інших
вимог, установлених законодавством,
будівельними нормами, правилами та
проектною документацією, щодо
створення об'єкта будівництва.
Згідно пунктів 15-21 цього Порядку форми
актів та інших документів, які
складаються під час або за
результатами здійснення державного
архітектурно-будівельного контролю,
затверджуються Мінрегіоном. За
результатами державного
архітектурно-будівельного контролю
посадовою особою інспекції
складається акт перевірки відповідно
до вимог, установлених цим Порядком. У
разі виявлення порушень вимог
законодавства у сфері містобудівної
діяльності, крім акта перевірки,
складається протокол разом з приписом
усунення порушення вимог
законодавства у сфері містобудівної
діяльності, будівельних норм,
державних стандартів і правил або
приписом про зупинення підготовчих та
будівельних робіт, які виконуються без
повідомлення, реєстрації декларації
про початок їх виконання або дозволу на
виконання будівельних робіт (далі -
Акт перевірки складається у двох
примірниках. Один примірник надається
суб'єкту містобудування, щодо якого
здійснюється державний
архітектурно-будівельний контроль, а
другий залишається в інспекції. Акт
перевірки підписується посадовою
особою інспекції, яка провела
перевірку та суб'єктом містобудування,
щодо якого здійснюється державний
архітектурно-будівельний контроль.
Припис складається у двох примірниках.
Один примірник припису залишається в
інспекції, а інший надається суб'єкту
містобудування, щодо якого
здійснюється державний
архітектурно-будівельний контроль.
Припис підписується посадовою особою
інспекції, яка провела перевірку.
Якщо суб'єкт містобудування, щодо якого
здійснюється державний
архітектурно-будівельний контроль, не
погоджується з актом перевірки, він
підписує його із зауваженнями, які є
невід'ємною частиною такого акта.
У разі відмови суб'єкта містобудування,
щодо якого здійснюється державний
архітектурно-будівельний контроль,
підписати акт перевірки та припису,
посадова особа інспекції робить у акті
відповідний запис. У разі відмови
суб'єкта містобудування, щодо якого
здійснюється державний
архітектурно-будівельний контроль, від
отримання акта та припису, вони
надсилаються йому рекомендованим
листом з повідомленням.
Відповідно до частини 3 статті 2 Кодексу
адміністративного судочинства України
у справах щодо оскарження рішень, дій
чи бездіяльності субєктів владних
повноважень адміністративні суди
перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони:
1) на підставі, у межах повноважень та у
спосіб, що передбачені Конституцією та
законами України; 2) з використанням
повноваження з метою, з якою це
повноваження надано; 3) обґрунтовано,
тобто з урахуванням усіх обставин, що
мають значення для прийняття рішення
(вчинення дії); 4) безсторонньо
(неупереджено); 5) добросовісно; 6)
розсудливо; 7) з дотриманням принципу
рівності перед законом, запобігаючи
несправедливій дискримінації; 8)
пропорційно, зокрема з дотриманням
необхідного балансу між будь-якими
несприятливими наслідками для прав,
свобод та інтересів особи і цілями, на
досягнення яких спрямоване це рішення
(дія); 9) з урахуванням права особи на
участь у процесі прийняття рішення; 10)
своєчасно, тобто протягом розумного
Відповідно до вимог частини 2 статті 19
Конституції України органи державної
влади та органи місцевого
самоврядування, їх посадові особи
зобов'язані діяти лише на підставі, в
межах повноважень та у спосіб, що
передбачені Конституцією та законами
Тобто, вказаними нормами, встановлено
право контролюючого органу видати акт
перевірки або направити його поштою, не
встановлено обов'язку складання акту
лише за обов'язкової участі суб'єкта
містобудування, який притягається до
відповідальності. Вказана норма лише
передбачає, що участь такого суб'єкта
Суд не погоджується з доводами
позивача про порушення його права на
участь у процесі прийняття рішення,
оскільки закон не передбачає
обов'язкову участі суб'єкта при
розгляді питання про винесення припису
або накладання штрафу.
Аналогічна позиція викладена в ухвалі
Вищого адміністративного суду України
від 27 лютого 2014 року у справі К/800/8552/13.
Крім цього, позовна вимога про визнання
неправомірними дії при проведенні
позапланової перевірки Інспекцією
державного архітектурно-будівельного
контролю місті Києві дотримання
ОСОБА_1 дотримання вимог законодавства
у сфері містобудівної діяльності,
будівельних норм, державних стандартів
і правил в частині відсутності
повідомлення про день та час складання
документів по результат проведеної
перевірки хоч і відповідає вимогам
частини 4 статті 105 Кодексу
адміністративного судочинства
України, але на думку суду, підлягає
уточненню, оскільки з її змісту не
можливо встановити відсутність
повідомлення про день та час складання
якого документу оскаржує позивач.
Слід зазначити, що за результатом
перевірки складено акт перевірки від
20 грудня 2013 року, припис про
усунення порушень вимог законодавства
у сфері містобудування від 20 грудня 2013
року та протокол про адміністративне
правопорушення від 20 грудня 2013 року.
При цьому, твердження позивача про
ненадання перевіряючими можливості
ознайомитись із актом перевірки не
узгоджується із матеріалами справи,
оскільки судом встановлено (позивачем
не спростовано) присутність позивача
під час проведення перевірки.
Таким чином, вимога про визнання
неправомірними дії при проведенні
позапланової перевірки Інспекцією
державного архітектурно-будівельного
контролю місті Києві дотримання
ОСОБА_1 дотримання вимог законодавства
у сфері містобудівної діяльності,
будівельних норм, державних стандартів
і правил в частині відсутності
повідомлення про день та час складання
документів по результат проведеної
перевірки не підлягає задоволенню.
Згідно з частиною першою статті 71
Кодексу адміністративного судочинства
України кожна сторона повинна довести
ті обставини, на яких ґрунтуються її
вимоги та заперечення, крім випадків,
встановлених статтею 72 цього Кодексу.
Відповідно до частини другої статті 71
Кодексу адміністративного судочинства
України в адміністративних справах про
протиправність рішень, дій чи
бездіяльності суб'єкта владних
повноважень обов'язок щодо доказування
правомірності свого рішення, дії чи
бездіяльності покладається на
відповідача, якщо він заперечує проти
адміністративного позову.
На думку Окружного адміністративного
суду міста Києва, відповідачем не
доведена правомірність та
обґрунтованість прийняття спірного
припису з урахуванням вимог
встановлених частиною другою статті 19
Конституції України та частиною
третьою статті 2 Кодексу
адміністративного судочинства
України, а тому, виходячи з системного
аналізу положень законодавства
України та доказів, наявних у
матеріалах справи, адміністративний
позов ОСОБА_1 підлягає частковому
Враховуючи викладене, керуючись
статтями 69, 70, 71, 94, 158 - 163 Кодексу
адміністративного судочинства
України, суд, -
П О С Т А Н О В И В:
1. Адміністративний позов ОСОБА_1
задовольнити частково.
2. Визнати протиправним та скасувати
припис Інспекції державного
архітектурно-будівельного контролю
місті Києві про усунення порушення
вимог законодавства у сфері
містобудівної діяльності, будівельних
норм, державних стандартів і правил від
20 грудня 2013 року.
3. В решту вимог відмовити.
4.Зобов'язати відповідний підрозділ
Державної казначейської служби
України стягнути судові витрати в сумі
36,54 на користь ОСОБА_1 за рахунок
Державного бюджету України шляхом їх
безспірного списання із рахунків
Інспекції державного
архітектурно-будівельного контролю
місті Києва за рахунок бюджетних
Постанова набирає законної сили в
строки та порядку, встановленому
статтею 254 Кодексу адміністративного
судочинства України.

Постанова може бути оскаржена до суду
апеляційної інстанції за правилами,
встановленими статтями 185-187 Кодексу
адміністративного судочинства
України.

Суддя
К.Ю. Гарник