Справа № 808/9251/13-а
Суддя: Артоуз Олеся Олександрівна
Дата ухвалення: 2014-03-26 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ЗАПОРІЗЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ
СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

26 березня 2014 року Справа № 808/9251/13-а
м.ЗапоріжжяЗапорізький окружний
адміністративний суд у складі:
головуючого - судді Артоуз О.О. при
секретарі судового засідання
Філоненко Ю.М., розглянувши у порядку
письмового провадження
адміністративну справу

за позовною заявою: Товариства з
обмеженою відповідальністю
«Компанія-Ітера»

до: Інспекції
державного архітектурно-будівельного
контролю

у Запорізькій
області

про: визнання
протиправною та скасування постанови

ВСТАНОВИВ:

03.12.2013 до Запорізького окружного
адміністративного суду надійшов
адміністративний позов Товариства з
обмеженою відповідальністю
«Компанія-Ітера» до Інспекції
державного архітектурно-будівельного
контролю у Запорізькій області про
визнання протиправною та скасування
постанови №123 від 14.11.2013.

В обґрунтування заявлених позовних
вимог позивач посилається на те, що
відповідач провів позапланову
перевірку без жодної документальної
підстави, не виконав визначені законом
передумови проведення перевірки та
провів перевірку без допуску до її
проведення. ТОВ «Компанія-Ітера»
зазначає, що зі змісту акту перевірки
вбачається, що позаплановий захід було
проведено щодо ТОВ «Компанія-Ітера» у
нежитловому приміщенні №158, яке
знаходиться за адресою: Запорізька
область, м. Енергодар, пр. Енергетиків,
буд. 14 та перебуває в законному
користуванні позивача на підставі
договору оренди №24-10 від 26.10.2010. Проте
позивач наголошує, що ТОВ
«Компанія-Ітера» не допускало
відповідача до цієї перевірки, про факт
її проведення позивач дізнався лише
після одержання на пошті оскаржуваного
рішення. На думку ТОВ «Компанія-Ітера»
Інспекцією ДАБК в ході перевірки не
додержано процедуру її проведення та
оформлення результатів, допущено
істотне порушення прав, свобод та
законних інтересів суб'єкта перевірки.
Крім того позивач звертає увагу, що
суб'єктом перевірки було підприємство
ТОВ «Компанія-Ітера», штраф
відповідачем також було накладено на
підприємство ТОВ «Компанія-Ітера»,
отже перевірка повинна була
проводитись у присутності директора
або уповноваженого ним представника
ТОВ «Компанія-Ітера». Проте всупереч
наведеному, у змісті акту та постанови
відсутні відомості щодо її проведення
у присутності директора або
уповноваженого представника ТОВ
«Компанія-Ітера». Позивач вказує, що
замість цього відображено, що
перевірка проводилася у присутності
сторонньої особи - директора КП «ЦД
«Промінь» Сметаніна В.І., який до
підприємства позивача жодним чином не
стосується. Також на думку ТОВ
«Компанія-Ітера» Інспекція ДАБК не
довела факту вчинення позивачем
порушень у сфері містобудівної
діяльності. Позивач вважає, що висновки
відповідача про причетність ТОВ
«Компанія-Ітера» до яких-небудь
протиправних будівельних робіт є
бездоказовими і грунтуються суто на
припущеннях. Крім того вважає, що
відповідачем порушені строки
застосування штрафу як
адміністративно - господарської
санкції. До того ж, на думку позивача
Інспекція ДАБК, відносячи об'єкт
будівництва до II категорії складності,
діяла з перевищенням наданих їй
повноважень. Зазначає, що матеріали
перевірки не містять жодних доказів та
документального підтвердження
обґрунтованості визначення
відповідачем (встановлення об'єкту, що
перевірявся) II категорії складності
об'єкта будівництва у
законодавчо-визначеному порядку, як і
не містять документального
підтвердження використання під час
перевірки матеріалів, що містять такі
дані. За таких обставин ТОВ
«Компанія-Ітера» вважає, що відповідач
перевищив свої повноваження та
необґрунтовано виніс оскаржувану
постанову про притягнення до
відповідальності у вигляді штрафу. З
урахуванням вищезазначеного, позивач
просить позовні вимоги задовольнити у
повному обсязі.

Представник позивача у судове
засідання не з'явився, в
адміністративному позові просить суд
розглянути справу без участі позивача,
відповідно до приписів ст. 122 КАС
України.

Представник відповідача проти позову
заперечує, з підстав зазначених у
письмових запереченнях (вх. №11849 від
26.03.2014) зокрема зазначає, що посилання
позивача на норми Закону України «Про
основні засади державного нагляду
(контролю) у сфері господарської
діяльності» є необґрунтованими та
безпідставними у зв'язку з тим що
відповідно до ч.2 ст. 2 сфера дії
зазначеного Закону не поширюється на
відносини, що виникають під час
здійснення заходів державного
архітектурно - будівельного контролю
та нагляду. Звертає увагу, що підставою
для перевірки став лист прокуратури
Запорізької області від 16.09.2013 № 84р
щодо направлення за належністю
звернення Енергодарського міського
голови Наумичева І.М. для організації
перевірки в межах компетенції.
Відповідач зазначає, що на виконання
покладених повноважень головним
державним інспектором
Мелітопольського інспекційного
відділу Діденком Ю.Д. було проведено
позапланову перевірку додержання
вимог містобудівного законодавства на
об'єкті будівництва за адресою: пр.
Енергетиків, буд. 14, прим. 158, м.
Енергодар. В результаті проведеної
перевірки було встановлено порушення
норм Закону України «Про регулювання
містобудівної діяльності» на
перевіряємому об'єкті. Відповідач
звертає увагу, що під час перевірки
виявлено факт виконаних будівельних
робіт з реконструкції нежитлових
приміщень II категорії складності
«Орендарем» ТОВ «Компанія-Ітера» без
реєстрації декларації про початок
виконання зазначених робіт, про що було
складено акт перевірки від 26.09.2013 в
присутності балансоутримувача.
Інспекція ДАБК також зазначає, що 31.10.2013
позивачу було видано припис №124, однією
з вимог було припинення виконання
будівельних робіт на вищезазначеному
об'єкті до оформлення права на
виконання таких робіт, який направлено
поштою. 31.10.2013 відносно ТОВ «Компанія
Ітера» складено протокол про
правопорушення у сфері містобудівної
діяльності, який направлено позивачу у
встановлені законодавством терміни.
Відповідач вказує, що 14.11.2013 за
результатами розгляду вищезазначеного
протоколу було винесено постанову про
накладення штрафу за правопорушення у
сфері містобудівної діяльності №123,
відповідно до якої на позивача
накладено штраф у розмірі 41 292 грн.
Враховуючи вищевикладене відповідач
вважає, що посадові особи інспекції
ДАБК у Запорізькій області діяли в
рамках та в межах наданих повноважень
та жодним чином не порушуючи норм
діючого законодавства. Просить
відмовити у задоволенні позовних вимог
у повному обсязі та розглянути справу
без участі представника відповідача, у
порядку письмового провадження.

Згідно із ч. 4 ст. 122 КАС України особа,
яка бере участь у справі, має право
заявити клопотання про розгляд справи
за її відсутності. Якщо таке клопотання
заявили всі особи, які беруть участь у
справі, судовий розгляд справи
здійснюється в порядку письмового
провадження.

Згідно з ч. 1 ст.41 КАС України суд під час
судового розгляду адміністративної
справи здійснює повне фіксування
судового засідання за допомогою
звукозаписувального технічного
засобу. У разі неявки у судове
засідання всіх осіб, які беруть участь
у справі, чи якщо відповідно до
положень цього Кодексу розгляд справи
здійснюється за відсутності осіб, які
беруть участь у справі (у тому числі при
розгляді справи в порядку письмового
провадження), фіксування судового
засідання за допомогою
звукозаписувального технічного засобу
не здійснюється.

Керуючись приписами ст. 41 КАС України
суд розглянув справу на підставі
наявних доказів, фіксування судового
засідання за допомогою
звукозаписувального технічного засобу
не здійснювалось.

Дослідивши матеріали справи, оцінивши
наявні докази, їх достатність і
взаємний зв'язок у сукупності, суд
дійшов до наступних висновків.

Товариство з обмеженою
відповідальністю «Компанія-Ітера» () є юридичною особою, яку
зареєстровано 22.07.2010 за адресою: 69063,
Запорізька область, м. Запоріжжя, пр.
Леніна, буд.17, що підтверджується
Свідоцтвом про державну реєстрацію
юридичної особи Серія А01 №526137.

26.10.2010 між ТОВ «Компанія-Ітера»
(орендар) та Енергодарською міською
радою (орендодавець) укладено Договір
оренди №24-10. За умовами вказаного
договору орендодавець передає, а
Орендар приймає в тимчасове володіння
та користування нежитлове приміщення
№158, що розташоване за адресою:
Запорізька область, м. Енергодар, пр..
Енергетиків, буд. 14, яке належить
Орендодавцю на підставі свідоцтва про
право власності на нерухоме майно. У
договорі також зазначено, що
вищевказане нежитлове приміщення
знаходиться на балансі ТОВ «Союз 10».
Підпунктом 2.6 пункту 2 вказаного
договору передбачено, що орендодавець
має право відмовитись від договору
оренди та вимагати повернення майна,
якщо Орендар не вносить орендну плату
протягом трьох місяців підряд, та в
цьому разі договір буде розірваним з
моменту отримання Орендарем
повідомлення Орендодавця про відмову
від договору.

В матеріалах адміністративної справи
також наявний Договір від 07.06.2011 про
внесення змін та доповнень №1 до
Договору оренди №24-10 від 26.10.2010.
Відповідно до підпункту 1.1 Договору від
07.06.2011 нежитлове приміщення №158, що
розташоване за адресою: Запорізька
область, м. Енергодар, пр. Енергетиків,
буд. 14 знаходиться на балансі
Комунального підприємства «Центр
досугу «Промінь» Енергодарської
міської ради.

Листом від 11.07.2013 №783 Комунальне
підприємство «Центр досугу «Промінь»
Енергодарської міської ради направило
директору ТОВ «Компанія-Ітера»
повідомлення про відмову від договору
оренди. У повідомленні вказано, що ТОВ
«Компанія-Ітера» не вносить орендну
плату протягом трьох місяців підряд, у
зв'язку з чим керуючись, п.2.6 Договору
оренди від 26.10.2010 №24-10 Комунальне
підприємство «Центр досугу «Промінь»
Енергодарської міської ради
повідомляє ТОВ «Компанія-Ітера» про
відмову від цього договору оренди.

03.09.2013 КП «Енергодарська БТІ» ЕМР
надало КП «Центр досугу «Промінь»
Енергодарської міської ради довідку
№1317, в якій повідомлялось про зміни в
нежитловому приміщенні за адресою: м.
Енергодар, пр. Енергетиків, буд. 14,
приміщення №158. Також у цій довідці
зазначено, що загальна площа приміщень
до перепланування складала 157,5 кв.м.,
після перепланування - 155,7 кв.м., дозвіл
на перепланування до БТІ не надано.

12.09.2013 за вх. №3896вх13 до Прокуратури м.
Енергодар надійшов лист №02-16/3944 від
11.09.2013 від Виконавчого комітету
Енергодарської міської ради, в якому
останній просив провести перевірку
щодо законності перепланування з боку
ТОВ «Компанія-Ітера» нежитлового
приміщення №158, що знаходиться за
адресою: м. Енергодар, пр. Енергетиків,
буд. 14, та вжити відповідних заходів
прокурорського реагування.

Листом від 16.09.2013 №84р Прокуратура м.
Енергодар направила за належністю
звернення Виконавчого комітету
Енергодарської міської ради від 11.09.2013
№02-16/3943.

26.09.2013 Інспекцією ДАБК видано
направлення №2220-08 на проведення
позапланової перевірки нежилого
приміщення за адресою: м. Енергодар, пр.
Енергетиків, 14, прим. 158.

26.09.2013 посадовими особами Інспекція
ДАБК у Запорізькій області проведено
позапланову перевірку дотримання
вимог законодавства у сфері
містобудівної діяльності, державних
будівельних норм, стандартів і правил
ТОВ «Компанія-Ітера» на об'єкті
будівництва - нежилих приміщеннях за
адресою: Запорізька область, м.
Енергодар, пр. Енергетиків, буд. 14, прим.
158, про що складено Акт перевірки від
26.09.2013.

Відповідно до зазначеного Акту
перевірка проводилась в присутності
балансоутримувача - директора КП
«Центр досугу «Промінь» Сметаніна В.І.
За результатами перевірки встановлено,
що на час проведення перевірки 26.09.2013 на
об'єкті за адресою: Запорізька область,
м. Енергодар, пр. Енергетиків, буд. 14,
виявлено факт виконаних будівельних
робіт з реконструкції нежитлових
приміщень ІІ категорії складності
«Орендарем» ТОВ «Компанія-Ітера» в
особі директора Кузнецової Наталії
Іванівни, договір оренди №24-10 від
26.10.2010, який було розірвано КП «Центр
досугу «Промінь» 31.07.2013, в
односторонньому порядку. Встановлено,
що були виконані такі будівельні
роботи: в приміщенні №1 (зала)
демонтовані перегородки, внаслідок
чого створено приміщення площею 49,7
кв.м., коридор №2 поділено на 2
приміщення - санвузол (№4) площею 2,5 кв.м.
та коридор (№2) площею 6,2 кв.м., в
приміщенні №3 демонтовано перегородки,
внаслідок чого створено приміщення
площею 49,4 кв.м., в приміщенні №6
(коридор) демонтовано перегородки
внаслідок чого створено одне
приміщення площею 7,6 кв.м., між
приміщеннями №1 та №8 закладено
дверний проріз, в приміщенні №7
демонтовано перегородки внаслідок
чого створено приміщення площею 33,1
кв.м., демонтована стіна під вікном та
влаштовано дверний проріз, в
приміщенні №9 влаштовано санвузол
площею 3.1 кв.м., що є фактично виконання
будівельних робіт без реєстрації
декларації про початок виконання
зазначених робіт, та є порушенням абз.2
ч.2, ч.8 ст. 36 Закону України «Про
регулювання містобудівної
діяльності», абз. 4 п.9 Порядку виконання
будівельних робіт, затвердженого
постановою Кабінету Міністрів України
від 13.04.2011 №466. На момент проведення
перевірки будівельні роботи не
виконувались, об'єкт не експлуатувався.

31.10.2013 відносно позивача було складено
протокол про правопорушення у сфері
містобудівної діяльності,
відповідальність за яке передбачена п.4
ч.2 ст.2 Закону України «Про
відповідальність за правопорушення у
сфері містобудівної діяльності», який
направлено поштою у встановлені
законодавством терміни.

31.10.2013 позивачу було видано припис №124 з
вимогою припинити виконання
будівельних робіт на зазначеному
об'єкті до оформлення права на
виконання таких робіт у відповідності
до вимог діючого законодавства.
Зазначений припис направлено поштою.

За результатами розгляду зазначеного
протоколу 14.11.2013 заступником
начальника інспекції державного
архітектурно-будівельного контролю у
Запорізькій області було винесено
постанову про накладення штрафу за
правопорушення у сфері містобудівної
діяльності №123, відповідальність за
яке передбачена п.4 ч.2 ст.2 Закону
України «Про відповідальність за
правопорушення у сфері містобудівної
діяльності», відповідно до якої на
позивача накладено штраф у розмірі 41 292
грн. Зазначена постанова була
надіслана поштою та отримана позивачем
20.11.2013.

Не погоджуючись з вказаною постановою
відповідача, вважаючи її протиправною
позивач звернувся до суду з вимогами
про визнання її протиправною та
скасування.

Враховуючи викладене, всебічно і повно
з'ясувавши фактичні обставини, на яких
ґрунтується позов, суд вважає позовні
вимоги такими, що не підлягають
задоволенню з наступних підстав.

Надаючи правову оцінку обставинам
справи, суд виходить з приписів ч.3 ст.2
КАС України, відповідно до яких, у
справах щодо оскарження рішень, дій чи
бездіяльності суб'єктів владних
повноважень, адміністративні суди
перевіряють: чи прийняті (вчинені) вони
на підставі, у межах повноважень та у
спосіб, що передбачені Конституцією та
законами України; використанням
повноважень з метою, з якою це
повноваження надано; обґрунтовано,
тобто з урахуванням усіх обставин, що
мають значення для прийняття рішення
(вчинення дії): безсторонньо
(неупереджено); добросовісно;
розсудливо; з дотриманням принципу
рівності перед законом, запобігаючи
несправедливій дискримінації;
пропорційно, зокрема з дотриманням
необхідного балансу між будь-якими
несприятливими наслідками для прав,
свобод та інтересів особи і цілями, на
досягнення яких спрямоване це рішення
(дія); з урахуванням права особи на
участь у процесі прийняття рішення;
своєчасно, тобто протягом розумного
строку.

Згідно з ч. 1 ст. 2 КАС України завданням
адміністративного судочинства є
захист прав, свобод та інтересів
фізичних осіб, прав та інтересів
юридичних осіб у сфері
публічно-правових відносин від
порушень з боку органів державної
влади, органів місцевого
самоврядування, їхніх посадових і
службових осіб, інших суб'єктів при
здійсненні ними владних управлінських
функцій на основі законодавства, в тому
числі на виконання делегованих
повноважень.

Правові та організаційні основи
містобудівної діяльності встановлені
Законом України «Про регулювання
містобудівної діяльності» №3038-VI від
17.02.2011 (в редакції чинній на момент
виникнення спірних правовідносин, далі
- Закон України № 3038-VI).

У ч. 1 ст. 36 Закону України №3038-VI
зазначено, що право на виконання
підготовчих робіт (якщо вони не були
виконані раніше згідно з повідомленням
або зареєстрованою декларацією про
початок виконання підготовчих робіт) і
будівельних робіт на об'єктах, що
належать до I-III категорій складності,
підключення об'єкта будівництва до
інженерних мереж та споруд надається
замовнику та генеральному підряднику
чи підряднику (у разі якщо будівельні
роботи виконуються без залучення
субпідрядників) після реєстрації
декларації про початок виконання
будівельних робіт.

Статтею 34 Закону України №3038-VI
визначено перелік документів, що
надають право на виконання будівельних
робіт.

Відповідно до абз. 2 ч. 2 ст. 36 Закону
України №3038-VI виконувати будівельні
роботи, підключати об'єкт будівництва
до інженерних мереж та споруд без
реєстрації декларації забороняється.

Аналогічна норма передбачена п. 16
Порядком виконання будівельних робіт,
затвердженого постановою Кабінету
міністрів України від 13.04.2011 №466.

Відповідно до ст. 6 Закону України №3038-VI
управління у сфері містобудівної
діяльності здійснюється Верховною
Радою України, Кабінетом Міністрів
України, Верховною Радою Автономної
Республіки Крим, Радою міністрів
Автономної Республіки Крим,
центральним органом виконавчої влади з
питань будівництва, містобудування та
архітектури, іншими спеціально
уповноваженими органами
містобудування та архітектури,
місцевими державними адміністраціями,
органами місцевого самоврядування.

Відповідно до ст. 10 Закону України «Про
архітектурну діяльність» від 20.05.1999
№687-XIV (далі - Закону України №687-XIV) для
забезпечення під час забудови
територій, розміщення і будівництва
об'єктів архітектури додержання
суб'єктами архітектурної діяльності
затвердженої містобудівної та іншої
проектної документації, місцевих
правил забудови населених пунктів,
вимог вихідних даних, а також з метою
захисту державою прав споживачів
будівельної продукції здійснюється в
установленому законодавством порядку
державний архітектурно-будівельний
контроль та нагляд.

Державний архітектурно-будівельний
контроль - сукупність заходів,
спрямованих на дотримання вимог
законодавства у сфері містобудівної
діяльності, будівельних норм,
державних стандартів і правил (ч. 1 ст. 41
Закону України № 3038-VI).

Контроль за виконанням підготовчих
робіт з винесення інженерних мереж,
будівельних робіт здійснюється
інспекціями державного
архітектурно-будівельного контролю (ч.5
ст. 34 Закону України №3038-VI).

Процедура здійснення заходів,
спрямованих на дотримання вимог
законодавства у сфері містобудівної
діяльності, будівельних норм,
державних стандартів і правил під час
виконання підготовчих і будівельних
робіт та ліцензійних умов провадження
господарської діяльності, пов'язаної
із створенням об'єктів будівництва
визначена «Порядком здійснення
державного архітектурно-будівельного
контролю», затвердженим Постановою
Кабінету Міністрів України №553 від
23.05.2011 (в редакції чинній на момент
виникнення спірних правовідносин, далі
- Порядок №553).

Пунктом 1 Порядку №553 передбачено, що
державний архітектурно-будівельний
контроль здійснюється
Держархбудінспекцією та її
територіальними органами.

Відповідно до Положення про інспекцію
державного архітектурно-будівельного
контролю у Запорізькій області,
затвердженого наказом Державної
архітектурно-будівельної інспекції
України від 02.06.2011 №22, інспекція
державного архітектурно-будівельного
контролю у Запорізькій області є
територіальним органом Державної
архітектурно-будівельної інспекції
України, входить до сфери її
управління, підзвітна та підконтрольна
їй.

У п. 2 Порядку №553 зазначено, що
державний архітектурно-будівельний
контроль здійснюється за дотриманням:

1) вимог законодавства у сфері
містобудівної діяльності, проектної
документації, будівельних норм,
державних стандартів і правил,
технічних умов, інших нормативних
документів під час виконання
підготовчих і будівельних робіт,
архітектурних, інженерно-технічних і
конструктивних рішень, застосування
будівельної продукції;

2) порядку здійснення авторського і
технічного нагляду, ведення загального
та (або) спеціальних журналів обліку
виконання робіт (далі - загальні та (або)
спеціальні журнали), виконавчої
документації, складення актів на
виконані будівельно-монтажні та
пусконалагоджувальні роботи;

3) інших вимог, установлених
законодавством, будівельними нормами,
правилами та проектною документацією,
щодо створення об'єкта будівництва.

Відповідно до п. 3 Порядку №553 державний
архітектурно-будівельний контроль
здійснюється посадовими особами
інспекцій відповідно до їх посадових
інструкцій та функціональних
повноважень.

За приписами п. 5 Порядку №553 державний
архітектурно-будівельний контроль
здійснюється за територіальним
принципом (у межах областей) у порядку
проведення планових та позапланових
перевірок. Повноваження посадових осіб
Держархбудінспекції поширюються на
всю територію України. Державний
архітектурно-будівельний контроль на
території інших областей здійснюється
посадовими особами територіальних
органів за рішенням
Держархбудінспекції.

Пунктом 7 Порядку №553 визначено, що
позаплановою перевіркою вважається
перевірка, яка не передбачена планом
роботи інспекції. Строк проведення
позапланової перевірки не може
перевищувати п'яти робочих днів, а у
разі потреби може бути одноразово
продовжений за письмовим рішенням
керівника відповідної інспекції чи
його заступника не більше ніж на два
робочих дні. Під час проведення
позапланової перевірки посадова особа
інспекції зобов'язана пред'явити
службове посвідчення та направлення
для проведення позапланової перевірки.

За результатами державного
архітектурно-будівельного контролю
посадовою особою інспекції
складається акт перевірки відповідно
до вимог, установлених цим Порядком (п.
16 Порядку №553).

Пунктом 17 Порядку №553 передбачено, що у
разі виявлення порушень вимог
законодавства у сфері містобудівної
діяльності, крім акта перевірки,
складається протокол разом з приписом
усунення порушення вимог
законодавства у сфері містобудівної
діяльності, будівельних норм,
державних стандартів і правил або
приписом про зупинення підготовчих та
будівельних робіт, які виконуються без
повідомлення, реєстрації декларації
про початок їх виконання або дозволу на
виконання будівельних робіт.

Відповідно до п. 19 Порядку №553 припис
складається у двох примірниках. Один
примірник припису залишається в
інспекції, а інший надається суб'єкту
містобудування, щодо якого
здійснюється державний
архітектурно-будівельний контроль.
Припис підписується посадовою особою
інспекції, яка провела перевірку.

Протокол протягом трьох днів після
його складення та всі матеріали
перевірки подаються керівникові
відповідної інспекції або його
заступникові для винесення постанови
про накладення штрафу, передбаченої
законодавством України (п. 20 Порядку
№553).

Відповідно до ч. 4 ст. 41 Закону України
№3038-VI посадові особи інспекцій
державного архітектурно-будівельного
контролю під час перевірки мають право
видавати обов'язкові для виконання
приписи щодо усунення порушення вимог
законодавства у сфері містобудівної
діяльності, будівельних норм,
державних стандартів і правил.

Згідно ст. 32 Закону України №3038-VI всі
об'єкти будівництва по складності
архітектурно-будівельного рішення
та/або інженерного устаткування
поділяються на I, II, III, IV і V категорії
складності, які визначаються
відповідно до ДБН (ДБН А.2.2-3-2012 ДОДАТОК М
(обов'язковий) КАТЕГОРІЯ СКЛАДНОСТІ
ОБ'ЄКТА БУДІВНИЦТВА М.1) та стандартами
на підставі класу результатів
(відповідальності) об'єкта будівництва.

Відповідно до п. 7 постанови Кабінету
Міністрів України від 27.04.2011 № 557 «Про
затвердження Порядку віднесення
об'єктів будівництва до IV і V категорій
складності» під час проведення
державного архітектурно-будівельного
контролю на об'єктах самочинного
будівництва категорія складності
таких об'єктів визначається посадовими
особами Держархбудінспекції та її
територіальних органів

Згідно з ч.3 ст. 41 Закону України № 3038-VI
інспекції державного
архітектурно-будівельного контролю
розглядають відповідно до закону
справи про правопорушення у сфері
містобудівної діяльності.

Відповідальність юридичних осіб та
фізичних осіб - підприємців (суб'єктів
містобудування) за правопорушення у
сфері містобудівної діяльності
визначається Законом України від 14.10.1994
№ 208/94-ВР «Про відповідальність за
правопорушення у сфері містобудівної
діяльності» (в редакції чинній на
момент виникнення спірних
правовідносин, далі - Закон України
№208/94-ВР).

Частина 1 ст. 1 Закону України №208/94-ВР
визначає правопорушеннями у сфері
містобудівної діяльності як
протиправні діяння (дії чи
бездіяльність) суб'єктів
містобудування - юридичних осіб та
фізичних осіб - підприємців, що
призвели до невиконання або
неналежного виконання вимог,
установлених законодавством,
будівельними нормами, державними
стандартами і правилами.

Відповідно до ч. 2 ст. 1 Закону України
№208/94-ВР вчинення суб'єктами
містобудування правопорушень у сфері
містобудівної діяльності тягне за
собою відповідальність, передбачену
цим та іншими законами України.

Абзацом 4 ч.2 ст.2 Закону України №208/94-ВР
передбачено, що суб'єкти
містобудування, які є замовниками
будівництва об'єктів (у разі
провадження містобудівної діяльності),
або ті, що виконують функції замовника
і підрядника одночасно, несуть
відповідальність у вигляді штрафу за
виконання будівельних робіт без
реєстрації декларації про початок
виконання таких робіт, а також
наведення недостовірних даних у
зазначеній декларації на об'єктах II
категорії складності - у розмірі
тридцяти шести мінімальних заробітних
плат.

Відповідно до ст. 3 Закону України
№208/94-ВР справи про правопорушення,
передбачені цим Законом, розглядаються
Державною архітектурно-будівельною
інспекцією України та її
територіальними органами. Накладати
штраф від імені Державної
архітектурно-будівельної інспекції
України та її територіальних органів
мають право керівник Державної
архітектурно-будівельної інспекції
України та його заступники, керівники
територіальних органів Державної
архітектурно-будівельної інспекції
України та їх заступники.

Порядок накладення штрафів за
правопорушення у сфері містобудівної
діяльності визначається Кабінетом
Міністрів України (ч.1 ст. 4 Закону
України №208/94-ВР), а саме зазначене
питання регулюється «Порядком
накладення штрафів за правопорушення у
сфері містобудівної діяльності»,
затвердженим Постановою Кабінету
Міністрів України №244 від 06.04.1995 (в
редакції чинній на момент виникнення
спірних правовідносин, далі - Порядок
№244).

Відповідно до п. 2 Порядку №244 справи
про правопорушення у сфері
містобудівної діяльності
розглядаються Держархбудінспекцією та
її територіальними органами. Накладати
штраф від імені інспекцій мають право
керівник Держархбудінспекції та його
заступники, керівники територіальних
органів Держархбудінспекції та їх
заступники. Штрафи накладаються на
юридичних осіб та фізичних осіб -
підприємців за правопорушення у сфері
містобудівної діяльності.

Підставою для розгляду справи про
правопорушення у сфері містобудівної
діяльності є відповідний протокол,
складений посадовою особою інспекції
за результатами перевірки. Разом з
протоколом складається припис. Припис
складається у двох примірниках. Перший
примірник припису вручається під
розписку керівнику або уповноваженому
представнику суб'єкта містобудування.
Другий примірник залишається в
матеріалах справи (п. 4 Порядку №244).

Відповідно до п. 7 Порядку №244 рішення
про накладення штрафу оформлюється
постановою про накладення на суб'єкта
містобудування штрафу за
правопорушення у сфері містобудівної
діяльності (далі - постанова про
накладення штрафу), що є виконавчим
документом і підлягає виконанню в
установленому законом порядку. У
постанові зазначається розмір штрафу.

За правилами п. 9 Порядку №244 постанова
про накладення штрафу складається у
трьох примірниках. Перший примірник
постанови у триденний строк після
прийняття постанови вручається під
розписку керівникові або
уповноваженому представникові
суб'єкта містобудування чи
надсилається поштою, про що робиться
запис у справі. Другий примірник у разі
несплати штрафу в установлений строк
пред'являється інспекцією до
примусового виконання у порядку та
строки, що визначені Законом України
«Про виконавче провадження», а третій -
залишається в інспекції, яка наклала
штраф.

Крім того, ч.2 ст. 4 Закону України
№208/94-ВР передбачено, що постанови про
накладення штрафів за правопорушення у
сфері містобудівної діяльності,
винесені посадовими особами Державної
архітектурно-будівельної інспекції
України та її територіальних органів, є
виконавчими документами і підлягають
виконанню в установленому законом
порядку.

Відповідно до ч. 8 ст. 41 Закону України №
3038-VI постанови інспекцій державного
архітектурно-будівельного контролю
можуть бути оскаржені до центрального
органу виконавчої влади з питань
будівництва, містобудування та
архітектури або до суду.

Згідно з ч. 10 ст. 41 Закону України № 3038-VI
суб'єкт господарювання має право
звернутися до суду щодо оскарження
рішень, дій чи бездіяльності посадових
осіб органу державного
архітектурно-будівельного контролю.

Частиною 1 ст. 5 Закону України №208/94-ВР
передбачено, що постанову Державної
архітектурно-будівельної інспекції
України або її територіального органу
може бути оскаржено до суду протягом 15
днів з дня її винесення з повідомленням
про таке оскарження у той самий строк
органу, який виніс постанову.

Враховуючи зазначені положення закону,
суд дійшов висновку, що посадові особи
інспекції державного
архітектурно-будівельного контролю у
Запорізькій області діяли на підставі
закону та в межах своїх повноважень.
Перевірка була проведена на законних
підставах, а штрафні санкції
застосовано до позивача правомірно.

Відповідно до ч. 2 ст. 71 КАС України в
адміністративних справах про
протиправність рішень, дій чи
бездіяльності суб'єкта владних
повноважень обов'язок щодо доказування
правомірності свого рішення, дії чи
бездіяльності покладається на
відповідача, якщо він заперечує проти
адміністративного позову.

Відповідно до ст. 19 Конституції України
органи державної влади та органи
місцевого самоврядування, їх посадові
особи зобов'язані діяти лише на
підставі, в межах повноважень та у
спосіб, що передбачені Конституцією та
законами України.

Відповідно до ст.9 КАС України, суд при
вирішенні справи керується принципом
законності, відповідно до якого органи
державної влади, органи місцевого
самоврядування, їхні посадові і
службові особи зобов'язані діяти лише
на підставі, в межах повноважень та у
спосіб, що передбачені Конституцією та
законами України.

Отже, судом встановлено та доведено
відповідачем, що при прийнятті
постанови про накладення штрафу за
правопорушення у сфері містобудівної
діяльності від 14.11.2013 №123, Інспекцією
державного архітектурно-будівельного
контролю у Запорізькій області були
повністю виконані всі вимоги
вищезазначених нормативних актів.

З урахуванням викладеного суд дійшов
висновку, що постанова про накладення
штрафу за правопорушення у сфері
містобудівної діяльності від 14.11.2013 №123
прийнята правомірно, у межах
повноважень та у спосіб, що
передбачений законом, а відтак позовні
вимоги про визнання її протиправною та
скасування задоволенню не підлягають.

У відповідності до ст. 94 КАС України
судові витрати слід покласти на
позивача.

Відповідно до ч.3 ст.4 Закону України
«Про судовий збір» від 08.07.2011 №3674-VІ під
час подання адміністративного позову
майнового характеру сплачується 10
відсотків розміру ставки судового
збору. Решта суми судового збору
стягується з позивача або відповідача
пропорційно до задоволеної чи
відхиленої частини вимоги.

Керуючись ст.ст. 160, 161, 162, 163, 167 КАС
України, суд,

ПОСТАНОВИВ:

У задоволенні адміністративного
позову Товариства з обмеженою
відповідальністю «Компанія-Ітера» до
Інспекції державного
архітектурно-будівельного контролю у
Запорізькій області про визнання
протиправною та скасування постанови
відмовити в повному обсязі.

Стягнути з Товариства з обмеженою
відповідальністю «Компанія-Ітера» () на користь Державного
бюджету України судовий збір у розмірі
1548 (одна тисяча п'ятсот сорок вісім) грн.
45 коп.

Постанова набирає законної сили після
закінчення строку подання апеляційної
скарги, якщо вона не була подана у
встановлені строки. У разі подання
апеляційної скарги судове рішення,
якщо його не скасовано, набирає
законної сили після повернення
апеляційної скарги, відмови у
відкритті апеляційного провадження
або набрання законної сили рішенням за
наслідками апеляційного провадження.

Постанова може бути оскаржена в
апеляційному порядку до
Дніпропетровського апеляційного
адміністративного суду через
Запорізький окружний адміністративний
суд шляхом подачі в 10-денний строк з дня
її проголошення, а в разі складення
постанови у повному обсязі відповідно
до статті 160 КАС України, або прийняття
постанови у письмовому провадженні - з
дня отримання копії постанови,
апеляційної скарги, з подачею її копії
відповідно до кількості осіб, які
беруть участь у справі.

Якщо суб'єкта владних повноважень у
випадках та порядку, передбачених
частиною четвертою статті 167 КАС
України, було повідомлено про
можливість отримання копії постанови
суду безпосередньо в суді, то
десятиденний строк на апеляційне
оскарження постанови суду
обчислюється з наступного дня після
закінчення п'ятиденного строку з
моменту отримання суб'єктом владних
повноважень повідомлення про
можливість отримання копії постанови
суду.

Копія апеляційної скарги одночасно
надсилається особою, яка її подає, до
суду апеляційної інстанції.

Суддя О.О.
Артоуз