Справа № 815/8619/13-а
Суддя: Цховребова М. Г
Дата ухвалення: 2014-03-04 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Справа № 815/8619/13-а
П О С Т А Н О В А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

27 лютого 2014 року

Одеський окружний
адміністративний суд у складі:

головуючого судді -
Цховребової М.Г.

при секретарі судового засідання
- Скачок Р.В.

за участю:

представника позивача -
Клочко С.І.

представника відповідача -
Порфірова О.О.

розглянувши у відкритому судовому
засіданні у місті Одесі
адміністративну справу за позовом
Головного управління Державної служби
України з надзвичайних ситуацій в
Одеській області до Котовського
міськрайонного центру зайнятості про
застосування заходів реагування, -

встановив:

Головне управління Державної служби
України з надзвичайних ситуацій в
Одеській області звернулось до
Одеського окружного адміністративного
суду з позовом до Котовського
міськрайонного центру зайнятості, з
урахуванням уточнень до
адміністративного позову, про
застосування заходів реагування у
сфері державного нагляду (контролю) до
відповідача (код за ) у
вигляді повного зупинення роботи
відповідача та експлуатації будівлі
відповідача за адресою: Одеська
область, місто Котовськ, вул. 50 років
Жовтня, буд. 239, шляхом опечатування
всіх дверей (воріт) будівлі та
знеструмлення з опечатуванням
пристроїв відключення джерел
електропостачання (або інших
електромереж, електроприладів,
пристроїв, обладнання і установок) до
усунення всіх порушень вимог
законодавства у сфері пожежної,
техногенної безпеки та цивільного
захисту, що створюють загрозу життю та
здоров'ю людей, вказаних в акті
перевірки від 17.12.2013 року.

В судовому засіданні представник
позивача підтримав адміністративний
позов, просив суд задовольнити його в
повному обсязі з підстав, викладених в
адміністративному позові, з
урахуванням уточнень до
адміністративного позову. (а.с.3-14, 64-66)

Представник відповідача заперечував
проти позову, просив суд відмовити у
його задоволенні з підстав, викладених
у письмових запереченнях проти позову.
(а.с.75-78)

Заслухавши пояснення представників
сторін, дослідивши докази, наявні в
матеріалах справи, суд дійшов до
висновку, що даний адміністративний
позов підлягає задоволенню повністю, з
наступних підстав.

В судовому засіданні встановлено, що
12.03.1991 року Котовський міськрайонний
центр зайнятості (далі - відповідач /
Котовський МРЦЗ) зареєстрований
виконавчим комітетом Котовської
міської ради Одеської області, як
юридична особа, ідентифікаційний код:
20992050, місцезнаходження: 66300, Одеська
область, м. Котовськ, вул. 50 років
Жовтня, 239. (а.с.53, 54)

17.12.2012 року начальником Головного
управління Держтехногенбезпеки в
Одеській області затверджено
підписаний начальником Котовського
районного відділу Головного
управління Держтехногенбезпеки в
Одеській області річний графік
планових перевірок додержання і
виконання вимог законодавства у сфері
пожежної і техногенної безпеки стану
будівель, споруд та приміщень
територіальних органів влади та
підпорядкованих їм структурних
підрозділів (інших підконтрольних
об'єктів) в м. Котовськ та Котовському
районі на 2013 рік (а.с.36-37), в т.ч.
Котовського МРЦЗ - у грудні 2013 року.

З 11.12.2013 року 14 год. 10 хв. по 17.12.2013 року 15
год. 00 хв., на підставі наказу від 19.09.2013
року № 8 про проведення перевірок
(а.с.38-43) та посвідчення на перевірку від
11 грудня 2013 року № 250 (а.с.45), виданих
Котовським міськрайонним управлінням
Головного управління Державної служби
України з надзвичайних ситуацій в
Одеській області (далі - Котовське МРУ
ГУ ДСНС України в Одеській області),
службовими особами Котовського МРУ ГУ
ДСНС України в Одеській області
проведено планову перевірку
додержання (виконання) вимог
законодавства у сферах пожежної і
техногенної безпеки, цивільного
захисту Котовським МРЦЗ.

27.11.2013 року повідомлення від 26.11.2013 року
№ 1095 про проведення планової перевірки
вручено особисто заступнику директора
Котовського МРЦЗ. (а.с.44)

Посвідчення від 11 грудня 2013 року № 250
отримано директором Котовського МРЦЗ.
(а.с.45)

За результатами проведеної перевірки
складено акт від 17 грудня 2013 року
№ 144. (а.с.46-52)

Згідно акту, перевірено територію,
будівлі, споруди та приміщення
Котовського МРЦЗ за адресою: м.
Котовськ, вул. 50 років Жовтня, 239,
ступінь ризику суб'єкта господарювання
з урахуванням значення прийнятного
ризику від провадження господарської
діяльності у сфері техногенної та
пожежної безпеки - високий.

Відповідно до зазначеного акта, під час
здійснення перевірки органом ДСНС
України виявлені наступні порушення
вимог законодавства:

№ з/пНормативно-правовий акт, вимоги
якого порушеноДетальний опис
виявленого порушення реквізити норми
(пункт, стаття)позначення
нормативно-правового акта 1.Додаток Г
п.п. 3.7, 6.2.3.1, 6.2.3.2ДБН В.2.5-56-2010; НАПБ
А.01.001-2004Приміщення будинку не
обладнано системою оповіщення про
пожежу та управління евакуацією
людей.2.п. 3.18НАПБ А.01.001-2004З особами,
робота яких пов'язана з підвищеною
пожежною небезпекою, не проведено
перевірки знань пожежно-технічного
мінімуму відповідно до Типового
положення про інструктажі, спеціальне
навчання та перевірку знань з питань
пожежної безпеки на підприємствах, в
установах та організаціях України,
затвердженим наказом Міністерства
України з питань надзвичайних ситуацій
та у справах захисту населення від
наслідків Чорнобильської катастрофи
від 29.09.2003 року № 368 та зареєстрованим у
Міністерстві юстиції України 11.12.2003
року за № 1148/8469.3.стаття 57 п.п. 2.7-2.10КЦЗУ
№ 5403-VІ; НАПБ А.01.001-2004Не надано
підтверджуючі документи щодо введення
в експлуатацію закінчених
будівництвом адміністративної будівлі
та газової котельні відповідно до
законодавства.4.Розділ 2 п.п. 4.2.4, 2.7ДБН
В.1.1-7-2002; НАПБ А.01.001-2004Отвори у
протипожежних стінах (перегородках)
приміщень електрощитової, архіву,
серверної, гаражу не обладнано
захисними пристроями (протипожежними
дверми) проти поширення вогню та
продуктів горіння, які мають
сертифікат відповідності або
свідоцтво про визнання
відповідності.5.п. 4.2.6НАПБ А.01.001-2004Не
проведено обробку елементів дерев'яних
конструкцій будівлі вогнезахисним
розчином.6.п. 4.2.7НАПБ А.01.001-2004Для всіх
будівель та приміщень виробничого,
складського призначення та зовнішніх
установок не визначено категорію щодо
вибухопожежної та пожежної небезпеки
згідно з вимогами НАПБ Б.03.002-2007 «Норми
визначення категорій приміщень,
будинків та зовнішніх установок за
вибухопожежною та пожежною
небезпекою» (Зміни до НАПБ Б.07.018-2001), а
також класи зон за ДНАОП 0.00-1.32-01
«Правила будови електроустановок.
Електрообладнання спеціальних
установок», у тому числі для зовнішніх
виробничих і складських дільниць, які
позначити на вхідних дверях до
приміщення, а також у межах зон
усередині приміщень та ззовні.7.п.
6.3.1.1НАПБ А.01.001-2004На об'єкті не визначено
необхідну кількість води для
здійснення пожежогасіння (виходячи з
вимог будівельних норм та інших
нормативних документів).8.п. 4.3.4НАПБ
А.01.001-2004Двері на шляхах евакуації
відчиняються в не напрямку виходу з
будівлі (приміщень), а влаштовані з
відчиненням усередину приміщення.9.п.п.
4.3.1, 4.3.4, 4.3.11НАПБ А.01.001-2004При наявності
людей у приміщеннях двері
евакуаційного виходу з другого поверху
утримуються зачиненими (наглухо
заблоковані) на замок та улаштовано на
шляхах евакуації поріг.10.п.п. 4.3.1,
4.3.11НАПБ А.01.001-2004На сходовій площадці
другого поверху на шляхах евакуації
обладнано приміщення для охорони з
метало пластикових конструкцій.11.п.
5.1.27НАПБ А.01.001-2004Електророзетки,
вимикачі та інші подібні апарати в
приміщенні охорони встановлено на
горючі основи (конструкції).12.п. 5.1.29НАПБ
А.01.001-2004Допускається експлуатація
пошкоджених та несправних
електророзеток в приміщеннях першого,
другого та третього поверхів.13.п.
5.1.29НАПБ А.01.001-2004Електросвітильники в
приміщені архіву не обладнано
захисними скляними ковпаками.14.п.
5.1.7НАПБ А.01.001-2004З'єднання, відгалуження
та окінцювання жил проводів в
електропроводках та електроустановках
не здійснено за допомогою опресування,
зварювання, паяння або затискачів
(гвинтових, болтових тощо).15.п.п. 5.1.1, 5.1.7,
5.1.29НАПБ А.01.001-2004Електросвітильники в
приміщеннях будівлі експлуатуються з
порушеннями вимог Правил улаштування
електроустановок, які підключені до
освітлювальної електромережі за
допомогою «скруток».16.п. 5.1.22НАПБ
А.01.001-2004Електрощити, групові
електрощитки не оснащені схемою
підключення споживачів з пояснюючими
написами і вказаним значенням
номінального струму апарата захисту.
17.п. 5.1.34НАПБ А.01.001-2004Не виконано заміри
опору ізоляції електроустановок та
електричних мереж в терміни відповідно
до вимог Правил технічної експлуатації
електроустановок споживачів.18.п.
5.1.35НАПБ А.01.001-2004Захист будівлі від
прямих попадань блискавки і вторинних
її проявів не виконано відповідно до
вимог ДСТУ БВ.2.5-38:2008.19.Додаток В п.п. 6.1.2,
6.1.28 ДБН В.2.5-56-2010; НАПБ
А.01.001-2004Приміщення першого та другого
поверху будівлі, газової котельні не
обладнані установками автоматичної
пожежної сигналізації з виведенням
сигналу на пульт централізованого
пожежного спостереження відповідно до
чинних нормативно-правових актів, які в
установленому порядку узгоджені з
органами державного пожежного
нагляду.20.Додаток В п. 6.1.2ДБН В.2.5-56-2010;
НАПБ А.01.001-2004Приміщення серверної та
архіву не обладнані автоматичними
системами пожежогасіння відповідно до
чинних нормативно-правових актів, які в
установленому порядку узгоджені з
органами державного пожежного
нагляду.21.п. 6.1.3НАПБ А.01.001-2004В
приміщеннях третього та четвертого
поверхів будівлі не проведено ремонт
установки автоматичної пожежної
сигналізації відповідно до чинних
нормативно-правових актів.22.п. 6.1.10НАПБ
А.01.001-2004На об'єкті відсутня наступна
документація на установку
автоматичної пожежної сигналізації:
проектна документація та виконавчі
креслення на установку; акт приймання і
здавання установки в експлуатацію;
паспорти на устаткування; інструкція з
експлуатації установки і посадові
інструкції.23.п. 6.1.14НАПБ А.01.001-2004Не
забезпечено 10 % запас пожежних
сповіщувачів на об'єкті від кількості
змонтованих.24.п.п. 6.4.8, 6.4.9, 6.4.15, 8.4.4,
додаток № 2НАПБ А.01.001-2004Будівлю та
приміщення не забезпечено первинними
засобами пожежогасіння відповідно до
Вимог щодо оснащення об'єктів
первинними засобами пожежогасіння та
відповідно до Типових норм належності
вогнегасників. затверджених наказом
Міністерства України з питань
надзвичайних ситуацій та у справах
захисту населення від наслідків
Чорнобильської катастрофи від 02.04.2004
року № 151 та зареєстрованих у
Міністерстві юстиції України 29.04.2004
року за № 554/9153.25.п.п. 6.4.11-14, 8.4.4, додаток
№ 2НАПБ А.01.001-2004На території пожежний
щит не доукомплектовано первинними
засобами пожежогасіння, а саме:
вогнегасники - 3 шт., ящик з піском - 1 шт.,
покривало з негорючого
теплоізоляційного матеріалу або
повсті розміром 2 х 2 м - 1 шт., гаки - 3 шт.,
лопати - 2 шт., ломи - 2 шт., сокири - 2 шт.26.п.
6.4.18НАПБ А.01.001-2004Експлуатацію та
технічне обслуговування вогнегасників
здійснити у відповідності до Правил
експлуатації вогнегасників,
затверджених наказом Міністерства
України з питань надзвичайних ситуацій
від 02.04.2004 року № 152 та зареєстрованих у
Міністерстві юстиції України 29.04.2004
року за № 555/9154, а також ДСТУ 4297-2004
«Технічне обслуговування
вогнегасників. Загальні технічні
вимоги». 27.п.п. 2.9, 6.4.19НАПБ А.01.001-2004Не
проведено інвентаризацію наявних
вогнегасників. Вогнегасники, які не
мають сертифікату відповідності
допущено до експлуатації та не знято з
озброєння. Не сертифіковані
вогнегасники не замінено на
сертифіковані.28.п.п. 6.4.18-19НАПБ
А.01.001-2004Не ведеться журнал обліку
вогнегасників відповідно до Правил
експлуатації вогнегасників,
затверджених наказом Міністерства
України з питань надзвичайних ситуацій
від 02.04.2004 року № 152 та зареєстрованих у
Міністерстві юстиції України 29.04.2004
року за № 555/9154, а також ДСТУ 4297-2004
«Технічне обслуговування
вогнегасників. Загальні технічні
вимоги».29.п. 7, п.п. 2, 6, 13Наказ МНС від
16.08.2005 № 140 Наказ МНС від 23.02.2006 № 98Для
встановлення факту наявності або
відсутності джерел небезпеки, які за
певних обставин можуть ініціювати
виникнення НС, а також визначення
рівнів можливих НС не проведено
ідентифікацію потенційно небезпечного
об'єкту (ПНО).30.п. 7, п.п. 10, 11Наказ МНС від
16.08.2005 № 140 Наказ МНС від 23.02.2006 № 98Не
підготовлено та не надано на
узгодження до місцевого органу
державного нагляду у сфері цивільного
захисту Повідомлення про результати
ідентифікації щодо визначення
потенційної небезпеки об'єкту.31.п.
4.6.28ДНАОП 0.00-1.20-98Сигнал від
газоаналізатора, розташованого в
котельній, без постійного нагляду
обслуговуючого персоналу, не виведено
на диспетчерський пункт (охорону).32.п.
4.6.28ДНАОП 0.00-1.20-98Котельня, без
постійного нагляду обслуговуючого
персоналу, не обладнана аварійним
вибухозахищеним освітленням, з
ввімкненням його поза приміщенням.33.ст.
11ПКМУ від 26.07.2001 № 874Не проведено
навчання керівного складу
підприємства (установи) на
територіальних курсах цивільної
оборони.34.Р. II ст. 4ПКМУ від 10.05.1994 № 299Не
розроблено та не узгоджено і не
затверджено план цивільної оборони
підприємства (дій органів управління
та сил у разі надзвичайної
ситуації).35.ст. 3ПКМУ № 299 від 10.05.2004 р.
Не включено у розроблювані плани
економічного і соціального розвитку
підприємства спеціальні розділи з
цивільної оборони.36.п. 2ПКМУ № 1200 від
19.08.2002 р.Не забезпечено персонал
засобами індивідуального захисту.37.п.
11ПКМУ № 1200 від 19.08.2002 р.Не розроблено
річні норми накопичення засобів
радіаційного та хімічного захисту.38.п. 6
абз. 6Наказ МНС України від 23.04.2001 р. №
97Не обладнано сучасний куточок
цивільного захисту. Акт перевірки
підписаний директором та головним
спеціалістом відділу інформаційних
систем Котовського МРЦЗ, із
зазначенням, що порушення будуть
усунені.

17.12.2013 року примірник зазначеного акта
отримано під розпис директором
Котовського МРЦЗ. (а.с.51зв.)

За результатами перевірки Котовським
МРУ ГУ ДСНС України в Одеській області
також складено протокол, серія ОДП №
048675, про адміністративне
правопорушення відповідно до ст. 175
КУпАП від 17 грудня 2013 року (а.с.55), та на
його підставі прийнято постанову № 232
від 23 грудня 2013 року (а.с.133-134) про
накладення адміністративного
стягнення на посадову особу
відповідача, відповідальну за
протипожежний стан об'єкту.

Згідно рапорту начальника Котовського
МРУ ГУ ДСНС України в Одеській області
від 17.12.2013 року № 1468 (а.с.34-35), за
результатами проведення планової
перевірки відповідача в період з 11
грудня 2013 року по 17 грудня 2013 року були
виявлені порушення вимог
законодавства у сфері техногенної та
пожежної безпеки, цивільного захисту,
що створює загрозу життю та здоров'ю
людей, зазначені в акті перевірки від 17
грудня 2013 року № 144, у зв'язку із чим
направлено на адресу Головного
управління Державної служби України з
надзвичайних ситуацій в Одеській
області (далі - позивач / ГУ ДСНС
України в Одеській області) матеріали
планової перевірки відповідача для
прийняття рішення щодо застосування
санкцій за порушення вимог
законодавства з питань техногенної та
пожежної безпеки у судовому порядку.

У зв'язку та на підставі не усунення
відповідачем вказаних в акті перевірки
від 17 грудня 2013 року № 144 порушень вимог
законодавства, позивач звернувся до
суду із вищенаведеними позовними
вимогами.

На доведення обставин, на яких
ґрунтуються заперечення, в т.ч. щодо
часткового усунення вказаних в акті
перевірки від 17 грудня 2013 року № 144
порушень вимог законодавства,
відповідачем суду надано копії
документів, зокрема на виконання:

- п. 2:

- посвідчення про проходження
навчання з питань пожежної безпеки,
виданого головному спеціалісту
відділу інформаційних систем Білому
Євгену Миколайовичу на підставі
протоколу засідання комісії від 15
листопада 2012 року № 2642.12 (а.с.80);

- протоколу № 2642.12 засідання
комісії Консультаційно-навчального
центру охорони праці з перевірки знань
з питань пожежної безпеки
(пожежно-технічний мінімум) (а.с.81);

- програми проведення занять з
пожежно-технічного мінімуму, 10.11.2010
року погодженої першим заступником
начальника ГУ з питань державного
нагляду у сфері пожежної безпеки,
цивільного захисту та техногенної
безпеки МНС України в Одеській області
та затвердженої директором ТОВ
«Консультаційно-навчальний центр
охорони праці» (а.с.82);

- п. 3:

- акту від жовтня 1998 року державної
приймальної комісії про приймання у
експлуатацію завершеного будівництвом
об'єкту Котовського МРЦЗ (а.с.135-137);

- акту від листопада 2008 року
приймання в експлуатацію закінченого
будівництвом об'єкта: системи
газозабезпечення, паливної
Котовського МРЦЗ (а.с.79);

- п.п. 5, 26:

- акту від 20.12.2013 року
прийняття-передачі виконання робіт:
вогнезахисне просочування дерев'яних
елементів дахового приміщення
відповідача; виготовлення проектної
документації на вогнезахисне
просочування дерев'яних елементів
дахового приміщення відповідача;
перевірка контура заземлення; технічне
обслуговування вогнегасників ОУ-3
(а.с.83);

- п.п. 8-10, 38:

- фотоматеріалів - на
підтвердження усунення встановлених
порушень власними силами відповідача
(а.с.159-163);

- п.п. 11-16:

- акту за 21.01.2014 року приймання
виконаних робіт: демонтаж розеток;
установка розеток; демонтаж
світильників люмінесцентних 2х36 і
ремонт; поточний ремонт і
обслуговування силової збірки;
поточний ремонт і обслуговування щита
освітлення (а.с.86);

- п. 18:

- договору від 19.12.2013 року,
укладеного між СПД-ФО ОСОБА_4, як
«Виконавцем», та Котовським МРЦЗ, як
«Замовником», на виконання проектних
робіт на монтаж установок
блискавкозахисту на будівлі
Котовського МРЦЗ та робіт по монтажу
установок блискавкозахисту по вул. 50
років Жовтня, 239, м. Котовська
Одеської області, який набирає
чинності з моменту підписання його
обома сторонами і діє до «____» ____________ 2014
року (а.с.138);

- акту від 22.12.2013 року
прийняття-передачі виконаних робіт за
вищезазначеним договором (а.с.87);

- п.п. 24, 25:

- накладної № 106 від 20.12.2013 року з
постачання відповідачу вогнегасників
ОП-2 у кількості 12 шт. (а.с.84);

- накладної № 155 від 26.12.2013 року з
постачання відповідачу пожежного щита
у комплекті з пожежним інвентарем: 2
лопати; 2 багра; 1 лом; 2 відра; 1 кошна; 1
дерев'яний щит (а.с.85);

- п. 28:

- журналу реєстрації
вогнегасників на об'єкті, ведення якого
розпочато 20.12.2013 року (а.с.139-140);

- п. 35:

- плану основних заходів
цивільного захисту по Котовському МРЦЗ
на 2014 рік, затвердженого наказом
директора Котовського МРЦЗ № 1681 від
31.12.2013 року, 25.02.2014 року узгодженого
першим заступником міського голови -
керівником міської ланки
територіальної підсистеми єдиної
державної системи цивільного захисту
(а.с.142).

На підтвердження планування
відповідачем здійснення певних
заходів щодо усунення вказаних в акті
перевірки від 17 грудня 2013 року № 144
порушень вимог законодавства,
відповідачем суду також надано копії
документів, зокрема планування
виконання:

- п. 33:

- листа виконавчого комітету
Котовської міської ради від 26.02.2014 року
№ 467 на адресу відповідача із
пропозицією відбути для проходження
функціонального навчання на обласних
курсах підвищення кваліфікації
керівних кадрів центру на період з 23 по
27 червня 2014 року (а.с.141);

- п.п. 1, 4, 19, 20, 21, 22, 23, 31, 32:

- оголошення № 87/2 (830/2) від 04.11.2013
року про проведення 05.12.2013 року
відкритих торгів з реконструкції
будівель районних центрів зайнятості
Одеської області, в т.ч. будівлі
відповідача (а.с.118-119);

- наказу Державного центру
зайнятості від 20.11.2012 року № 53-аг «Про
затвердження проектно-кошторисної
документації (Котовський МРЦЗ)» (а.с.88);

- затвердженого 23.10.2012 року ДП
«Укрдержбудекспертиза» експертного
звіту № 00-0693-12/ЦБ разом із додатком
щодо розгляду проектної документації в
частині міцності, надійності та
довговічності будинків і споруд, їх
експлуатаційної безпеки, інженерного
забезпечення та кошторисної частини
проекту (позитивний) по робочому
проекту «Реконструкція існуючого
чотириповерхового адміністративного
будинку Котовського міськрайонного
центру зайнятості по вул. 50 років
Жовтня, 239 у м. Котовськ Одеської
області» (а.с.89-91);

- частини робочого проекту, яка
затверджується, «Реконструкція
будівлі Котовського міського центру
зайнятості, Одеська область, м.
Котовськ, вул. 50 років Жовтня, 239», у
якому передбачені, в т.ч. протипожежні
заходи та електротехнічною частиною -
пожежна сигналізація, згідно якої,
зокрема, робочий проект в одну стадію
системи автоматичної пожежної
сигналізації та системи оповіщення і
управління евакуацією людей при пожежі
виконаний на підставі завдання на
проектування, тощо (а.с.92-111);

- річного плану Державного центру
зайнятості фінансування об'єктів
капітального будівництва,
реконструкції та капітального ремонту
Одеської обласної служби зайнятості на
2014 рік, в т. ч. Котовського МРЦЗ,
відповідно до якого, зокрема: за
кошторисом вартість об'єкта - 12510,8; за
кошторисом залишок фінансування - 12205,4;
фінансування об'єкта реконструкції -
679,5, який отримано Одеським обласним
центром зайнятості 15.01.2014 року (а.с.112);

- повідомлення про акцепт
пропозиції конкурсних торгів або
цінової пропозиції № 5(851) від 16.01.2014
року (а.с.120-121);

- договору № 1014 на виконання
підрядних робіт з реконструкції
будівлі центру зайнятості від 11.02.2014
року із додатками до нього (а.с.144-157),
укладеного між Одеським обласним
центром зайнятості, як «Замовником», та
ПП «Будрембізнес», як «Підрядником»,
відповідно до якого, зокрема:

- Підрядник зобов'язується,
відповідно до умов конкурсних торгів,
на свій ризик виконати роботи з
реконструкції існуючого
чотириповерхового адміністративного
будинку Котовського МРЦЗ по вул. 50
років Жовтня, 239 у м. Котовськ Одеської
області, та здати Замовнику в
установлений договором строк
закінчені роботи, а Замовник
зобов'язується передати дозвільну
документацію, а також затверджену в
установленому порядку проектну
документацію Підряднику, прийняти від
Підрядника закінчені роботи та
оплатити їх;

- строк виконання робіт складає 250
кал. днів, відповідно до пропозиції
конкурсних торгів учасника, та
визначається Календарним графіком
виконання робіт - додаток № 3 (а.с.158),
який є невід'ємною частиною цього
договору. Початок виконання робіт
визначається з моменту здійснення
авансового платежу та отримання
необхідних дозвільних документів для
виконання робіт;

- договір набирає чинності з
моменту його підписання повноважними
представниками Сторін та скріплюється
печатками Сторін і діє до 31.03.2015 року,
але в будь якому випадку до повного
виконання прийнятих Сторонами
зобов'язань;

- календарного графіка виконання
робіт на об'єкті: реконструкція
існуючого чотириповерхового
адміністративного будинку Котовського
МРЦЗ по вул. 50 років Жовтня, 239 у м.
Котовськ Одеської області, на 2014 рік: з 2
тижня березня по 1 тиждень
листопада включно (а.с.158).

В судовому засіданні представником
відповідача суду також наданий лист
відповідача начальнику Котовського РУ
ГУ МНС України в Одеській області від
25.01.2014 року № 0237, у якому
зазначено, зокрема, що проаналізувавши
перелік порушень і виходячи зі своїх
можливостей Котовський МРЦЗ станом на
25 січня 2014 року усунув усі порушення,
які загрожували життю та здоров'ю
людей, а саме: п.п. 7-17, 19-21, 23-28, 30, 31, 34, 36, 39,
інші виявлені порушення будуть усунені
під час реконструкції будівлі
Котовського МРЦЗ, яка відбудеться в 2014
році. (а.с.143)

Проте, представник відповідача
зазначив, що будь-яких доказів
фактичного надіслання/вручення
вищезазначеного листа Котовському РУ
ГУ МНС України в Одеській області
та/або позивачу у відповідача немає.

За результатами заслуховування
пояснень представника позивача,
дослідження інших доказів у справі
представник відповідача визнав, що
відповідачем невірно зрозуміло
встановлені перевіркою порушення
вимог законодавства, які зазначено у
п.п. 6, 7, 29, 30, 34, та відповідно -
відповідач фактично не виконав їх у
належний спосіб. Також, представник
відповідача не зміг пояснити причини
невиконання відповідачем п.п. 17, 27, 36, 37.

Представник позивача зазначив, по суті,
що позивач вищенаведений лист
відповідача від 25.01.2014 року № 0237 не
отримував, проте, навіть часткове
виконання відповідачем вказаних в акті
перевірки від 17 грудня 2013 року № 144
порушень вимог законодавства, у
встановленому в судовому засіданні
обсязі, не спростовує правомірність
заявлених позовних вимог та
достатність підстав для їх
задоволення.

Відповідно до ч. 2 ст. 19 Конституції
України органи державної влади та
органи місцевого самоврядування, їх
посадові особи зобов'язані діяти лише
на підставі, в межах повноважень та у
спосіб, що передбачені Конституцією та
законами України.

Відповідно до ч. 3 ст. 2 КАС України у
справах щодо оскарження рішень, дій чи
бездіяльності суб'єктів владних
повноважень адміністративні суди
перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони:
1) на підставі, у межах повноважень та у
спосіб, що передбачені Конституцією та
законами України; 2) з використанням
повноваження з метою, з якою це
повноваження надано; 3) обґрунтовано,
тобто з урахуванням усіх обставин, що
мають значення для прийняття рішення
(вчинення дії); 4) безсторонньо
(неупереджено); 5)
добросовісно; 6) розсудливо; 7) з
дотриманням принципу рівності перед
законом, запобігаючи несправедливій
дискримінації; 8) пропорційно, зокрема з
дотриманням необхідного балансу між
будь-якими несприятливими наслідками
для прав, свобод та інтересів особи і
цілями, на досягнення яких спрямоване
це рішення (дія); 9) з урахуванням права
особи на участь у процесі прийняття
рішення; 10) своєчасно, тобто протягом
розумного строку.

Згідно ч. 1 ст. 71 КАС України кожна
сторона повинна довести ті обставини,
на яких ґрунтуються її вимоги та
заперечення, крім випадків,
встановлених статтею 72 цього Кодексу.

Відповідно до ч.ч. 2, 4, 6 ст. 71 КАС України
в адміністративних справах про
протиправність рішень, дій чи
бездіяльності суб'єкта владних
повноважень обов'язок щодо доказування
правомірності свого рішення, дії чи
бездіяльності покладається на
відповідача, якщо він заперечує проти
адміністративного позову.

Суб'єкт владних повноважень повинен
подати суду всі наявні у нього
документи та матеріали, які можуть бути
використані як докази у справі. У разі
невиконання цього обов'язку суд
витребовує названі документи та
матеріали.

Якщо особа, яка бере участь у справі,
без поважних причин не надасть докази
на пропозицію суду для підтвердження
обставин, на які вона посилається, суд
вирішує справу на основі наявних
доказів.

Спірні правовідносини врегульовано
законодавством (у редакції, чинній на
час виникнення відповідних відносин):
Кодексом цивільного захисту України
від 2 жовтня 2012 року № 5403-VI (далі - КЦЗУ),
Законом України «Про основні засади
державного нагляду (контролю) у сфері
господарської діяльності» від 5 квітня
2007 року № 877-V (далі - ЗУ № 877-V ),
Правилами пожежної безпеки в Україні,
затвердженими наказом Міністерства
України з питань надзвичайних ситуацій
від 19 жовтня 2004 року № 126 та
зареєстрованими в Міністерстві
юстиції України 4 листопада 2004 року за
№ 1410/10009 (далі - НАПБ А.01.001-2004),
Положенням про паспортизацію
потенційно небезпечних об'єктів,
затвердженим наказом Міністерства
України з питань надзвичайних ситуацій
та у справах захисту населення від
наслідків Чорнобильської катастрофи
від 18 грудня 2000 року № 338 та
зареєстрованим в Міністерстві юстиції
України 1 вересня 2005 року за № 970/11250
(далі - Положення № 140), Методикою
ідентифікації потенційно небезпечних
об'єктів, затвердженою наказом
Міністерства України з питань
надзвичайних ситуацій та у справах
захисту населення від наслідків
Чорнобильської катастрофи від 23 лютого
2006 року № 98 та зареєстрованою в
Міністерстві юстиції України 20 березня
2006 року за № 286/12160 (далі - Методика № 98),
Порядком здійснення підготовки
населення на підприємствах, в
установах та організаціях до дій при
виникненні надзвичайних ситуацій
техногенного та природного характеру,
затвердженим наказом Міністерства
України з питань надзвичайних ситуацій
та у справах захисту населення від
наслідків Чорнобильської катастрофи
від 23 квітня 2001 року № 97 та
зареєстрованим в Міністерстві юстиції
України 6 червня 2001 року за
№ 481/5672 (далі - Порядок № 97), Положенням
про порядок підготовки, перепідготовки
та підвищення кваліфікації керівних
кадрів і фахівців у сфері цивільного
захисту, затвердженим постановою
Кабінету Міністрів України від 26 липня
2001 року № 874 (далі - Положення № 874),
Положенням про Цивільну оборону
України, затвердженим постановою
Кабінету Міністрів України від 10
травня 1994 року № 299 (далі - Положення №
299), Порядком забезпечення населення і
працівників формувань та
спеціалізованих служб цивільного
захисту засобами індивідуального
захисту, приладами радіаційної та
хімічної розвідки, дозиметричного і
хімічного контролю, затвердженим
постановою Кабінету Міністрів України
від 19 серпня 2002 року № 1200 (далі - Порядок
№ 1200), Правилами безпеки систем
газопостачання України, затвердженими
наказом Державного комітету України по
нагляду за охороною праці від 1 жовтня
1997 року № 254 та зареєстрованими в
Міністерстві юстиції України 15 травня
1998 року за № 318/2758 (далі - ДНАОП 0.00-1.20-98).

Відповідно до ст. 5 ЗУ № 877-V:

1. Планові заходи здійснюються
відповідно до річних або квартальних
планів, які затверджуються органом
державного нагляду (контролю) до 1
грудня року, що передує плановому, або
до 25 числа останнього місяця кварталу,
що передує плановому.

2. Орган державного нагляду (контролю)
визначає у віднесеній до його відання
сфері критерії, за якими оцінюється
ступінь ризику від здійснення
господарської діяльності.

З урахуванням значення прийнятного
ризику всі суб'єкти господарювання, що
підлягають нагляду (контролю),
відносяться до одного з трьох ступенів
ризику: з високим, середнім та
незначним.

Залежно від ступеня ризику органом
державного нагляду (контролю)
визначається періодичність проведення
планових заходів державного нагляду
(контролю).

Критерії, за якими оцінюється ступінь
ризику від здійснення господарської
діяльності і періодичність проведення
планових заходів, затверджуються
Кабінетом Міністрів України за
поданням органу державного нагляду
(контролю).

Залежно від ступеня ризику органом
державного нагляду (контролю)
визначаються переліки питань для
здійснення планових заходів, які
затверджуються його наказом.

У межах переліку питань кожен орган
державного нагляду (контролю) залежно
від цілей заходу має визначити ті
питання, щодо яких буде здійснюватися
державний нагляд (контроль).

Уніфіковані форми актів, в яких
передбачається перелік питань залежно
від ступеня ризику, затверджуються
органом державного нагляду (контролю) і
публікуються в мережі Інтернет у
порядку, визначеному законодавством.

Орган державного нагляду (контролю)
оприлюднює критерії та періодичність
проведення планових заходів із
здійснення державного нагляду
(контролю) шляхом розміщення
інформації в мережі Інтернет у порядку,
визначеному законодавством.

3. Щорічно до 1 квітня орган державного
нагляду (контролю) готує звіт про
виконання річного плану (квартальних
планів) державного нагляду (контролю)
суб'єктів господарювання за попередній
рік і оприлюднює його в мережі
Інтернет.

4. Органи державного нагляду (контролю)
здійснюють планові заходи з державного
нагляду (контролю) за умови письмового
повідомлення суб'єкта господарювання
про проведення планового заходу не
пізніш як за десять днів до дня
здійснення цього заходу.

Повідомлення повинно містити:

дату початку та дату закінчення
здійснення планового заходу;

найменування юридичної особи або
прізвище, ім'я та по батькові фізичної
особи - підприємця, щодо діяльності
яких здійснюється захід;

найменування органу державного
нагляду (контролю).

Повідомлення надсилається
рекомендованим листом чи
телефонограмою за рахунок коштів
органу державного нагляду (контролю)
або вручається особисто керівнику чи
уповноваженій особі суб'єкта
господарювання під розписку.

Суб'єкт господарювання має право не
допускати посадову особу органу
державного нагляду (контролю) до
здійснення планового заходу в разі
неодержання повідомлення про
здійснення планового заходу.

5. Строк здійснення планового заходу не
може перевищувати п'ятнадцяти робочих
днів, а для суб'єктів малого
підприємництва - п'яти робочих днів,
якщо інше не передбачено законом.

Продовження строку здійснення
планового заходу не допускається.

Відповідно до п.п. 2.7-2.10, 3.7, 3.18, 4.2.4, 4.2.6,
4.2.7, 4.3.1, 4.3.4, 4.3.11, 5.1.1, 5.1.7, 5.1.22, 5.1.27, 5.1.29,
5.1.34, 5.1.35, 6.1.2, 6.1.3, 6.1.10, 6.1.14, 6.1.28, 6.2.3.1, 6.2.3.2,
6.3.1.1, 6.4.8, 6.4.9, 6.4.11-6.4.15, 6.4.18, 6.4.19, 8.4.4 НАПБ
А.01.001-2004:

2.7. Фінансування робіт у разі нового
будівництва, реконструкції,
реставрації, капітального ремонту
будинків та інших об'єктів, розширення
і технічного переоснащення
підприємств може проводитися лише за
умови наявності позитивного висновку
комплексної державної експертизи, який
має обов'язково вміщувати позитивний
експертний висновок органу державного
пожежного нагляду як складової частини
комплексної державної експертизи.

Державна експертиза (перевірка)
проектно-кошторисної документації з
питань пожежної безпеки виконується
відповідно до постанови Кабінету
Міністрів України від 31 жовтня 2007 року N
1269 "Про порядок затвердження
інвестиційних програм і проектів
будівництва та проведення їх державної
експертизи" та інших чинних
нормативно-правових актів.

2.8. Початок роботи новоствореного
підприємства, введення в експлуатацію
нових, реконструйованих виробничих,
житлових та інших об'єктів,
упровадження нових технологій,
передання у виробництво зразків нових
пожежонебезпечних машин, механізмів,
устаткування та продукції, оренда
будь-яких приміщень без дозволу
органів державного пожежного нагляду
забороняється, крім випадків, коли
ведення господарської діяльності
можливе за декларативним принципом, що
визначається законодавством про
дозвільну систему у сфері
господарської діяльності.

Видача дозволу здійснюється
відповідно до постанови Кабінету
Міністрів України від 14 лютого 2001 року N
150 "Про затвердження Порядку видачі
органами державного пожежного нагляду
дозволу на початок роботи підприємств
та оренду приміщень".

2.9. Продукція протипожежного
призначення, а також продукція, до якої
встановлені вимоги пожежної безпеки,
повинна мати сертифікат відповідності
або свідоцтво про визнання
відповідності. Організаційні та
правові засади підтвердження
відповідності продукції визначаються
Кабінетом Міністрів України.

2.10. Надання послуг і виконання робіт
протипожежного призначення
здійснюються відповідно до
ліцензійних умов та порядку контролю
за їх додержанням, які затверджуються
спільним наказом спеціально
уповноваженого органу з питань
ліцензування та Міністерства України з
питань надзвичайних ситуацій.

3.7. На підприємстві повинен бути
встановлений порядок (система)
оповіщення людей про пожежу, з яким
необхідно ознайомити всіх працівників.

У приміщеннях на видних місцях біля
телефонів слід вивішувати таблички із
зазначенням номера телефону для
виклику пожежної охорони.

3.18. Усі працівники при прийнятті на
роботу і за місцем роботи повинні
проходити інструктажі з питань
пожежної безпеки (далі - протипожежні
інструктажі). Протипожежні інструктажі
поділяються на вступний, первинний,
повторний на робочому місці,
позаплановий та цільовий.

Особи, яких приймають на роботу,
пов'язану з підвищеною пожежною
небезпекою, повинні попередньо (до
початку самостійного виконання роботи)
пройти спеціальне навчання
(пожежно-технічний мінімум).
Працівники, зайняті на роботах з
підвищеною пожежною небезпекою, один
раз на рік мають проходити перевірку
знань відповідних нормативно-правових
актів з пожежної безпеки.

Порядок організації та проведення
протипожежних інструктажів, навчання
та перевірки знань з
пожежно-технічного мінімуму
встановлюється Типовим положенням про
інструктажі, спеціальне навчання та
перевірку знань з питань пожежної
безпеки на підприємствах, в установах
та організаціях України, затвердженим
наказом Міністерства України з питань
надзвичайних ситуацій та у справах
захисту населення від наслідків
Чорнобильської катастрофи від 29.09.2003 N
368 та зареєстрованим у Міністерстві
юстиції України 11.12.2003 за N 1148/8469.

4.2.4. Отвори у протипожежних стінах,
перегородках та перекриттях повинні
бути обладнані захисними пристроями
(протипожежні двері, вогнезахисні
клапани, водяні завіси тощо) проти
поширення вогню та продуктів горіння.

Не допускається встановлювати будь-які
пристрої, що перешкоджають нормальному
зачиненню протипожежних та
протидимних дверей, а також знімати
пристрої для їх самозачинення.

4.2.6. Дерев'яні конструкції в будинках
усіх ступенів вогнестійкості, крім V,
повинні піддаватися вогнезахисній
обробці, за винятком вікон, дверей,
воріт, підлоги, вбудованих меблів,
стелажів, якщо в будівельних нормах не
зазначені інші вимоги. Пошкодження
вогнезахисних покриттів (штукатурки,
спеціальних фарб, лаків, обмазок тощо)
будівельних конструкцій, горючих
оздоблювальних і теплоізоляційних
матеріалів, повітроводів, металевих
опор та перегородок повинні негайно
усуватись.

Після виконання вогнезахисних робіт
підрядною організацією за участю
замовника має бути складений акт про
виконані роботи. Після закінчення
термінів дії обробки (просочення) та у
разі втрати або погіршання
вогнезахисних властивостей обробку
(просочення) треба повторити. Перевірку
стану вогнезахисної обробки
(просочення) слід проводити не менше
одного разу на рік зі складанням акта
перевірки.

4.2.7. Для всіх будівель та приміщень
виробничого, складського призначення і
лабораторій повинна бути визначена
категорія щодо вибухопожежної та
пожежної небезпеки згідно з вимогами
ОНТП 24-86 "Определение категорий
помещений и зданий по взрывопожарной и
пожарной опасности", а також клас зони
за ДНАОП 0.00-1.32-01 "Правила будови
електроустановок. Електрообладнання
спеціальних установок", у тому числі
для зовнішніх виробничих і складських
дільниць, які необхідно позначати на
вхідних дверях до приміщення, а також у
межах зон усередині приміщень та
ззовні.

Визначення категорії будівель та
приміщень за вибухопожежною та
пожежною небезпекою на стадії
проектування повинно проводитися
розробником технологічного процесу
згідно з вимогами ОНТП 24-86 "Определение
категорий помещений и зданий по
взрывопожарной и пожарной опасности".
Для діючих підприємств категорії за
вибухопожежною та пожежною небезпекою
можуть визначатися технологами самих
підприємств або організаціями, що
мають відповідних фахівців.

4.3.1. Евакуаційні шляхи і виходи повинні
втримуватися вільними, нічим не
захаращуватися і у разі виникнення
пожежі забезпечувати безпеку під час
евакуації всіх людей, які перебувають у
приміщеннях будівель та споруд.

Кількість та розміри евакуаційних
виходів з будівель і приміщень, їхні
конструктивні й планувальні рішення,
умови освітленості, забезпечення
незадимленості, протяжність шляхів
евакуації, їх облицювання (оздоблення)
повинні відповідати протипожежним
вимогам будівельних норм.

Якщо евакуаційні виходи і шляхи
евакуації з будівель, які є
пам'ятниками архітектури й історії,
неможливо привести у відповідність до
вимог будівельних норм, то їх
експлуатація дозволяється за
наявності узгодженої проектної
документації з органами державного
пожежного нагляду відповідно до вимог
чинних нормативно-правових актів.

4.3.4. Двері на шляхах евакуації повинні
відчинятися в напрямку виходу з
будівель (приміщень).

Допускається влаштування дверей з
відчиненням усередину приміщення у
разі одночасного перебування в ньому
не більше 15 чоловік, а також у
санвузлах, з балконів, лоджій, площадок
зовнішніх евакуаційних сходів (за
винятком дверей, що ведуть у повітряну
зону незадимлюваної сходової клітки).

При наявності людей у приміщенні двері
евакуаційних виходів можуть
замикатися лише на внутрішні запори,
які легко відмикаються.

4.3.11. Не допускається:

улаштовувати на шляхах евакуації
пороги, виступи, турнікети, двері
розсувні, підйомні, такі, що
обертаються, та інші пристрої, які
перешкоджають вільній евакуації людей;

захаращувати шляхи евакуації
(коридори, проходи, сходові марші і
площадки, вестибюлі, холи, тамбури тощо)
меблями, обладнанням, різними
матеріалами та готовою продукцією,
навіть якщо вони не зменшують
нормативну ширину;

забивати, заварювати, замикати на
навісні замки, болтові з'єднання та
інші запори, що важко відчиняються
зсередини, зовнішні евакуаційні двері
будівель;

застосовувати на шляхах евакуації
(крім будівель V ступеня
вогнестійкості) горючі матеріали для
облицювання стін і стель, а також
сходів та сходових площадок;

розташовувати у тамбурах виходів, за
винятком квартир та індивідуальних
житлових будинків, гардероби, вішалки
для одягу, сушарні, пристосовувати їх
для торгівлі, а також зберігання, у тому
числі тимчасового, будь-якого
інвентарю та матеріалу;

захаращувати меблями, устаткуванням та
іншими предметами двері, люки на
балконах і лоджіях, переходи в суміжні
секції та виходи на зовнішні
евакуаційні драбини;

знімати встановлені на балконах
(лоджіях) драбини;

улаштовувати у сходових клітках
приміщення будь-якого призначення, у т.
ч. кіоски, ларки, а також виходи з
вантажних ліфтів (підйомників),
прокладати газопроводи, трубопроводи з
ЛЗР та ГР, повітроводи;

улаштовувати у загальних коридорах
комори і вбудовані шафи, за винятком
шаф для інженерних комунікацій;
зберігати в шафах (нішах) для
інженерних комунікацій горючі
матеріали, а також інші сторонні
предмети;

розташовувати в ліфтових холах комори,
кіоски, ларки тощо;

установлювати телекамери в проходах
таким чином, щоб вони перешкоджали
евакуації людей;

робити засклення або закладання жалюзі
і отворів повітряних зон у
незадимлюваних сходових клітках;

знімати передбачені проектом двері
вестибюлів, холів, тамбурів і сходових
кліток;

заміняти армоване скло на звичайне у
дверях та фрамугах всупереч
передбаченому за проектом;

знімати пристрої для самозачинення
дверей сходових кліток, коридорів,
холів, тамбурів тощо, а також фіксувати
самозакривні двері у відчиненому
положенні;

зменшувати нормативну площу фрамуг у
зовнішніх стінах сходових кліток або
закладати їх;

розвішувати у сходових клітках на
стінах стенди, панно тощо;

улаштовувати слизьку підлогу на шляхах
евакуації.

5.1.1. Електроустановки (можливість їх
застосування, монтаж, наладка та
експлуатація) повинні відповідати
вимогам чинних Правил улаштування
електроустановок, Правил технічної
експлуатації електроустановок
споживачів (далі - ПТЕ), Правил техніки
безпеки під час експлуатації
електроустановок споживачів (далі -
ПТБ), ДНАОП 0.00-1.32-01 "Правила будови
електроустановок. Електрообладнання
спеціальних установок" та інших
нормативних документів (далі - ДНАОП
0.00-1.32-01).

Будівельну частину електроустановок
слід виконувати відповідно до
протипожежних вимог будівельних норм
та ПУЕ та ДНАОП 0.00-1.32-01.

5.1.7. З'єднання, відгалуження та
окінцювання жил проводів і кабелів
мають здійснюватися за допомогою
опресування, зварювання, паяння або
затискачів (гвинтових, болтових тощо).

Місця з'єднання жил проводів і кабелів,
а також з'єднувальні та
відгалужувальні затискачі повинні
мати мінімальний перехідний опір, щоб
уникнути їх перегрівання і пошкодження
ізоляції стиків. Струм втрат ізоляції
стиків повинен бути не більше струму
втрат ізоляції цілих жил цих проводів і
кабелів.

5.1.22. Електрошафи, розміщені в
коридорах, у вестибюлях, холах, фойє, на
інших шляхах евакуації, повинні бути
замкненими.

Електрощити, групові електрощитки
необхідно оснащувати схемою
підключення споживачів з пояснюючими
написами і вказаним значенням
номінального струму апарата захисту
(плавкої вставки).

5.1.27. Електророзетки, вимикачі,
перемикачі та інші подібні апарати
можуть встановлюватися на горючі
основи (конструкції) лише з
підкладанням під них суцільного
негорючого матеріалу, що виступає за
габарити апарата не менше ніж на 0,01 м.

Також слід захищати електровироби
(розетки, вимикачі тощо), вбудовані в
конструкції з горючих матеріалів
(окрім матеріалів груп горючості Г1, Г2),
якщо технічні умови на ці вироби не
допускають монтаж безпосередньо на
горючих основах з матеріалів груп
горючості Г3, Г4.

5.1.29. Не дозволяється:

проходження повітряних ліній
електропередач та зовнішніх
електропроводок над горючими
покрівлями, навісами, штабелями лісу,
складами паливно-мастильних
матеріалів, торфу, дров та інших
горючих матеріалів;

відкрите прокладання електропроводів
і кабелів транзитом через
пожежонебезпечні і вибухонебезпечні
зони будь-якого класу і ближче 1 м і 5 м
від них відповідно, а також у сходових
клітках;

експлуатація кабелів і проводів з
пошкодженою або такою, що в процесі
експлуатації втратила захисні
властивості, ізоляцією;

залишення під напругою кабелів та
проводів з неізольованими
струмопровідними жилами;

застосування саморобних подовжувачів,
які не відповідають вимогам ПУЕ, що
пред'являються до переносних
(пересувних) електропроводок;

застосування для опалення приміщення
нестандартного (саморобного)
електронагрівального обладнання або
ламп розжарювання;

користування пошкодженими розетками,
відгалужувальними та з'єднувальними
коробками, вимикачами та іншими
електровиробами, а також лампами, скло
яких має сліди затемнення або
випинання;

підвішування світильників
безпосередньо на струмопровідні
проводи, обгортання електроламп і
світильників папером, тканиною та
іншими горючими матеріалами,
експлуатація їх зі знятими ковпаками
(розсіювачами);

використання електроапаратури та
приладів в умовах, що не відповідають
вказівкам (рекомендаціям)
підприємств-виготовлювачів;

застосування в пожежонебезпечних
зонах складських приміщень
люмінесцентних світильників з
відбивачами і розсіювачами,
виготовленими з горючих матеріалів;

використання в пожежонебезпечних
зонах світильників з лампами
розжарювання без захисного суцільного
скла (ковпаків), а також з відбивачами і
розсіювачами, виготовленими з горючих
матеріалів;

залишення без догляду при виході з
приміщення, квартири увімкнених в
електромережу нагрівальних приладів,
телевізорів, радіоприймачів тощо;

складування горючих матеріалів на
відстані 1 м від електроустаткування та
під електрощитами;

використання роликів, вимикачів,
штепсельних розеток для підвішування
одягу й інших предметів; заклеювання
ділянок електропроводки папером,
горючими тканинами;

застосування для електромереж радіо-
та телефонних проводів;

використання побутових
електронагрівальних приладів (прасок,
чайників, кип'ятильників тощо) без
негорючих теплоізоляційних підставок
та в місцях (приміщеннях), де їх
застосування не передбачено
технологічним процесом або заборонено
цими Правилами (пункт 5.1.17 розділу 7),
іншими нормативними документами чи
власником підприємства;

відкрито прокладати в сходових клітках
і в об'ємі внутрішніх евакуаційних
сходів електропроводи і кабелі, у тому
числі в трубах із горючих та
важкогорючих матеріалів згідно з ГОСТ
12.1.044-89 "ССБТ. Пожаровзрывоопасность
веществ и материалов. Номенклатура
показателей и методы их определения",
незалежно від їхнього призначення і
напруги;

заклеювати шпалерами відкрито
прокладені електропроводи і кабелі.

5.1.34. Замір опору ізоляції електричних
мереж та електроустановок має
проводитися в особливо вологих та
жарких приміщеннях, у зовнішніх
установках, а також у приміщеннях із
хімічно активним середовищем у повному
обсязі не рідше 1 разу на рік, в інших
випадках - 1 раз на 2 роки, якщо інші
терміни не обумовлені правилами
технічної експлуатації.

5.1.35. Захист будівель, споруд та
зовнішніх установок від прямих
попадань блискавки і вторинних її
проявів має виконуватися відповідно до
вимог РД 34.21.122-87 "Инструкция по
устройству молниезащиты зданий и
сооружений".

6.1.2. Будівлі, приміщення та споруди
повинні обладнуватися зазначеними
установками відповідно до чинних
нормативно-правових актів, які в
установленому порядку узгоджені з
органами державного пожежного нагляду.

Апаратура й обладнання, що входять до
складу установок, повинні відповідати
чинним стандартам, технічним умовам,
документації заводів-виробників, мати
сертифікат якості і бути без дефектів.

6.1.3. Всі установки мають бути справними
і утримуватися в постійній готовності
для виконання завдань, що стоять перед
ними. Несправності, які впливають на їх
працездатність, повинні усуватися
негайно, інші несправності усуваються
в передбачені регламентом терміни, при
цьому необхідно робити записи у
відповідних журналах. Організації, що
здійснюють технічне обслуговування
установок, є відповідальними у випадку,
якщо установки не спрацювали і не
виконали свого призначення з вини цієї
організації.

Організації, які здійснюють технічне
обслуговування, монтаж та наладку
установок, повинні мати ліцензію на
право виконання цих робіт.

6.1.10. На об'єкті повинна вестись
експлуатаційна документація, в якій
необхідно реєструвати:

зміст, терміни та виконавців (юридичних
і фізичних осіб) проведення ТО та ППР;

дату і обставини санкціонованих та
помилкових спрацювань УПС та АУП, дату
виходу з ладу автоматичних засобів та
час усунення недоліків;

дату й результати контрольних
перевірок і періодичних випробувань
УПС та АУП.

На об'єкті також має бути така
документація:

проектна документація та виконавчі
креслення на установку;

акт приймання і здавання установки в
експлуатацію;

паспорти на устаткування та прилади;

інструкція з експлуатації установки і
посадові інструкції. 6.1.10. На об'єкті
повинна вестись експлуатаційна
документація, в якій необхідно
реєструвати:

зміст, терміни та виконавців (юридичних
і фізичних осіб) проведення ТО та ППР;

дату і обставини санкціонованих та
помилкових спрацювань УПС та АУП, дату
виходу з ладу автоматичних засобів та
час усунення недоліків;

дату й результати контрольних
перевірок і періодичних випробувань
УПС та АУП.

На об'єкті також має бути така
документація:

проектна документація та виконавчі
креслення на установку;

акт приймання і здавання установки в
експлуатацію;

паспорти на устаткування та прилади;

інструкція з експлуатації установки і
посадові інструкції.

6.1.14. Запас зрошувачів і пожежних
сповіщувачів на об'єкті повинен
становити не менше 10 % від кількості
змонтованих.

6.1.28. Приймально-контрольні прилади і
станції УПС та КОПС треба
встановлювати у приміщеннях з
цілодобовим чергуванням персоналу. В
обґрунтованих випадках допускається
встановлення приймально-контрольних
приладів у приміщеннях без чергового
персоналу за умови забезпечення
передання оповіщень про пожежу
(несправності) на пожежний пост або в
інше приміщення з постійним
цілодобовим перебуванням людей і
забезпечення контролю каналів зв'язку.
У цьому разі мають бути передбачені
заходи, які перешкоджають доступові
сторонніх осіб до
приймально-контрольних приладів.

За наявності технічної можливості
сигнали від приймально-контрольних
приладів УПС та АУП слід виводити на
пульти централізованого спостереження
пожежної охорони.

6.2.3.1. Системи оповіщення про пожежу
повинні забезпечувати у відповідності
з розробленими планами евакуації
передавання сигналів оповіщення
одночасно по всьому будинку (споруді), а
за необхідності - послідовно або
вибірково в окремі його частини
(поверхи, секції тощо). У лікувальних та
дитячих дошкільних закладах, а також
спальних корпусах шкіл-інтернатів
повинні оповіщатися тільки
адміністрація та обслуговуючий
персонал.

6.2.3.2. Порядок використання систем
оповіщення необхідно визначати в
інструкціях з їх експлуатації та в
планах евакуації, де потрібно також
указувати осіб, котрі мають право
приводити систему в дію.

6.3.1.1. Кожне підприємство повинно бути
забезпечене необхідною кількістю води
для здійснення пожежогасіння (виходячи
з вимог будівельних норм та інших
нормативних документів).

Мережі протипожежного водогону
повинні забезпечувати потрібні за
нормами витрату та напір води. У разі
недостатнього напору на об'єктах
необхідно встановлювати насоси, які
підвищують тиск у мережі.

6.4.8. Будівлі, споруди, приміщення,
технологічні установки повинні бути
забезпечені первинними засобами
пожежогасіння: вогнегасниками, ящиками
з піском, бочками з водою, покривалами з
негорючого теплоізоляційного
матеріалу, пожежними відрами,
совковими лопатами, пожежним
інструментом (гаками, ломами, сокирами
тощо), які використовуються для
локалізації і ліквідації пожеж у їх
початковій стадії розвитку.

Ця вимога стосується також будівель,
споруд та приміщень, обладнаних
будь-якими типами установок
пожежогасіння, пожежної сигналізації
або внутрішніми пожежними кранами.

Уперше збудовані, після реконструкції,
розширення, капітального ремонту
об'єкти (будівлі, споруди, приміщення,
технологічні установки) повинні бути
забезпечені первинними засобами
пожежогасіння (згідно з нормами
належності) до початку їх експлуатації.

6.4.9. Норми належності первинних засобів
пожежогасіння для конкретних об'єктів
повинні встановлюватися нормами
технологічного проектування та
галузевими правилами пожежної безпеки
з урахуванням вимог щодо оснащення
первинними засобами пожежогасіння
відповідно до додатка 2.

За відсутності норм належності вид та
необхідну кількість первинних засобів
пожежогасіння допускається визначати
відповідно до додатка 2.

6.4.11. Для розміщення первинних засобів
пожежогасіння у виробничих,
складських, допоміжних приміщеннях,
будівлях, спорудах, а також на
території підприємств, як правило,
повинні встановлюватися спеціальні
пожежні щити (стенди).

На пожежних щитах (стендах) повинні
розміщуватися ті первинні засоби
гасіння пожежі, які можуть
застосовуватися в даному приміщенні,
споруді, установці.

Пожежні щити (стенди) та засоби
пожежогасіння повинні бути
пофарбовані у відповідні кольори
згідно з ГОСТ 12.4.026-76 "ССБТ. Цвета
сигнальные и знаки безопасности".

6.4.12. На пожежних щитах (стендах)
необхідно вказувати їх порядкові
номери та номер телефону для виклику
пожежної охорони.

Порядковий номер пожежного щита
вказують після літерного індексу "ПШ".

6.4.13. Пожежні щити (стенди) повинні
забезпечувати:

захист вогнегасників від потрапляння
прямих сонячних променів, а також
захист знімних комплектуючих виробів
від використання сторонніми особами не
за призначенням (для щитів та стендів,
установлюваних поза приміщеннями);

зручність та оперативність зняття
(витягання) закріплених на щиті (стенді)
комплектуючих виробів.

6.4.14. Немеханізований пожежний ручний
інструмент, розміщений на об'єкті у
складі комплектації пожежних щитів
(стендів), підлягає періодичному
обслуговуванню, яке включає такі
операції:

очищення від пилу, бруду та слідів
корозії;

відновлення фарбування з урахуванням
вимог стандартів;

випрямлення ломів та
суцільнометалевих гаків для
виключення залишкових деформацій
після використання;

відновлення потрібних кутів
загострювання інструмента з
дотриманням вимог стандартів.

6.4.15. Вогнегасники слід встановлювати у
легкодоступних та помітних місцях
(коридорах, біля входів або виходів з
приміщень тощо), а також у
пожежонебезпечних місцях, де найбільш
вірогідна поява осередків пожежі. При
цьому необхідно забезпечити їх захист
від попадання прямих сонячних променів
та безпосередньої (без
загороджувальних щитків) дії
опалювальних та нагрівальних приладів.

Вибір типу та необхідна кількість
вогнегасників визначається відповідно
до Типових норм належності
вогнегасників, затверджених наказом
Міністерства України з питань
надзвичайних ситуацій та у справах
захисту населення від наслідків
Чорнобильської катастрофи від 02.04.2004 N
151 та зареєстрованих у Міністерстві
юстиції України 29.04.2004 за N 554/9153.

Відстань між місцями розташування
вогнегасників не повинна перевищувати:

15 м - для приміщень категорій А, Б, В
(горючі гази та рідини);

20 м - для приміщень категорій В, Г, а
також для громадських будівель та
споруд.

Пожежні щити (стенди), інвентар,
інструмент, вогнегасники в місцях
установлення не повинні створювати
перешкоди під час евакуації.

6.4.18. Експлуатація та технічне
обслуговування вогнегасників повинні
здійснюватися у відповідності до
Правил експлуатації вогнегасників,
затверджених наказом Міністерства
України з питань надзвичайних ситуацій
та у справах захисту населення від
наслідків Чорнобильської катастрофи
від 02.04.2004 N 152 та зареєстрованих у
Міністерстві юстиції України 29.04.2004 за N
555/9154, а також ДСТУ 4297-2004 "Технічне
обслуговування вогнегасників.
Загальні технічні вимоги".

6.4.19. Вогнегасники, допущені до введення
в експлуатацію, повинні мати:

облікові (інвентарні) номери за
прийнятою на об'єкті системою
нумерації;

пломби на пристроях ручного пуску;

бирки та маркувальні написи на корпусі,
червоне сигнальне пофарбування згідно
з державними стандартами.

8.4.4. Керівники робіт зобов'язані:

організувати вивчення та забезпечити
контроль за виконанням на
споруджуваних об'єктах цих Правил, а
також протипожежних заходів проектів
організації та виконання робіт
працівниками, зайнятими на
будівництві;

забезпечити проведення з працюючими на
будівництві спеціального навчання,
інструктажів та перевірки знань з
питань пожежної безпеки;

встановити на об'єктах, що
споруджуються, режим паління,
проведення вогневих та інших
пожежонебезпечних робіт, порядок
прибирання, вивезення, утилізації
горючих будівельних відходів;

організувати ознайомлення працюючих
на будівництві з пожежною небезпекою
кожного виду будівельно-монтажних
робіт, а також речовин, матеріалів,
конструкцій та обладнання, що
застосовуються на цих роботах;

згідно з існуючим порядком своєчасно
організувати на будівництві пожежну
охорону, здійснювати заходи щодо
забезпечення об'єктів пожежною
технікою та обладнанням, засобами
зв'язку, протипожежним
водопостачанням, наочною агітацією,
знаками пожежної безпеки, а також
первинними засобами пожежогасіння
згідно з додатком 2;

утримувати у справному стані і
постійній готовності до застосування
засоби пожежогасіння, сигналізації та
зв'язку;

не допускати ведення
будівельно-монтажних робіт, якщо
відсутні протипожежне водопостачання,
дороги, під'їзди та зв'язок;

призначити осіб, відповідальних за
протипожежний стан окремих ділянок
будівництва, за справність інженерних
протипожежних систем та установок;

не приступати до проведення
будівельно-монтажних робіт за
проектно-кошторисною документацією,
яка не пройшла попередньої експертизи
на відповідність нормативним актам з
питань пожежної безпеки.

Згідно з додатком 2 НАПБ А.01.001-2004:

1. До первинних засобів пожежогасіння
відносяться:

вогнегасники, пожежний інвентар
(покривала з негорючого
теплоізоляційного полотна,
грубововняної тканини або повсті,
ящики з піском, бочки з водою, пожежні
відра, совкові лопати) та пожежний
інструмент (гаки, ломи, сокири тощо).

2. Для визначення видів та кількості
первинних засобів пожежогасіння слід
враховувати фізико-хімічні та
пожежонебезпечні властивості горючих
речовин, їх взаємодію з вогнегасними
речовинами, а також розміри площ
виробничих приміщень, відкритих
майданчиків та установок.

3. Необхідну кількість первинних
засобів пожежогасіння визначають
окремо для кожного поверху та
приміщення, а також для етажерок
відкритих установок.

Якщо в одному приміщенні знаходяться
декілька різних за пожежною небезпекою
виробництв, не відділених одне від
одного протипожежними стінами, усі ці
приміщення забезпечують
вогнегасниками, пожежним інвентарем та
іншими видами засобів пожежогасіння за
нормами найбільш небезпечного
виробництва.

4. Покривала (з матеріалів, вказаних у
пункті 1 цього додатка) повинні мати
розмір не менш як 1 х 1 м. Вони призначені
для гасіння невеликих осередків пожеж
у разі займання речовин, горіння яких
не може відбуватися без доступу
повітря. У місцях застосування та
зберігання ЛЗР та ГР розміри покривал
можуть бути збільшені до величин: 2 х 1,5
м, 2 х 2 м. Покривала слід застосовувати
для гасіння пожеж класів "A", "B", "D", (E).

5. Бочки з водою встановлюються у
виробничих, складських та інших
приміщеннях, спорудах у разі
відсутності внутрішнього
протипожежного водогону та за
наявності горючих матеріалів, а також
на території об'єктів, у садибах
індивідуальних жилих будинків, дачних
будиночках тощо. Їх кількість у
приміщеннях визначається з розрахунку
установки однієї бочки на 250 - 300 м 2
захищуваної площі.

6. Бочки для зберігання води з метою
пожежогасіння відповідно до ГОСТ
12.4.009-83 "ССБТ. Пожарная техника для
защиты объектов. Основные виды.
Размещение и обслуживание" повинні
мати місткість не менше 0,2 м 2 і бути
укомплектовані пожежним відром
місткістю не менше 0,008 м 3.

7. Пожежні щити (стенди) встановлюються
на території об'єкта з розрахунку один
щит (стенд) на площу 5000 м 2.

До комплекту засобів пожежогасіння,
які розміщаються на ньому, слід
включати: вогнегасники - 3 шт., ящик з
піском - 1 шт., покривало з негорючого
теплоізоляційного матеріалу або
повсті розміром 2 х 2 м - 1 шт., гаки - 3 шт.,
лопати - 2 шт., ломи - 2 шт., сокири - 2 шт.

8. Ящики для піску повинні мати
місткість 0,5, 1,0 або 3,0 м 3 та бути
укомплектованими совковою лопатою.

Вмістилища для піску, що є елементом
конструкції пожежного стенда, повинні
бути місткістю не менше 0,1 м 3.
Конструкція ящика (вмістилища) повинна
забезпечувати зручність діставання
піску та виключати попадання опадів.

9. Склади лісу, тари та волокнистих
матеріалів слід забезпечувати
збільшеною кількістю пожежних щитів з
набором первинних засобів
пожежогасіння, виходячи з місцевих
умов.

10. Будівлі та споруди, які зводяться та
реконструюються, мають бути
забезпечені первинними засобами
пожежогасіння з розрахунку:

на 200 м 2 площі підлоги - один
вогнегасник (якщо площа поверху менша
200 м 2 - два вогнегасники на поверх),
бочка з водою, ящик з піском;

на кожні 20 м довжини риштування (на
поверхах) - один вогнегасник (але не
менше двох на поверсі), а на кожні 100 м
довжини риштування - бочка з водою;

на 200 м 2 площі покриття з утеплювачем та
покрівлями з горючих матеріалів груп
Г3, Г4 - один вогнегасник, бочка з водою,
ящик з піском;

на кожну люльку агрегату для
будівництва градирень - по два
вогнегасники;

у місці встановлення теплогенераторів,
калориферів - два вогнегасники та ящик
з піском на кожний агрегат.

У вищезазначених місцях слід
застосовувати вогнегасники пінні чи
водяні місткістю 10 л або порошкові
місткістю не менше 5 л. Місткість бочок
з водою та ящиків з піском, а також їх
укомплектованість інвентарем (відрами,
лопатами) - має відповідати вимогам
пунктів 6 та 8 цього додатка.

На території будівництва в місцях
розташування тимчасових будівель,
складів, майстерень встановлюються
пожежні щити (стенди) та бочки з водою.

11. Вибір типу та визначення необхідної
кількості вогнегасників здійснюється
відповідно до Типових норм належності
вогнегасників, затверджених наказом
Міністерства України з питань
надзвичайних ситуацій та у справах
захисту населення від наслідків
Чорнобильської катастрофи від 02.04.2004 N
151 та зареєстрованих у Міністерстві
юстиції України 29.04.2004 за N 554/9153.

12. Загальні вимоги до експлуатації
вогнегасників загального призначення
на об'єктах захисту вогнегасниками
визначаються відповідно до Правил
експлуатації вогнегасників,
затверджених наказом Міністерства
України з питань надзвичайних ситуацій
та у справах захисту населення від
наслідків Чорнобильської катастрофи
від 02.04.2004 N 152 та зареєстрованих у
Міністерстві юстиції України 29.04.2004 за N
555/9154.

Статтею 57 КЦЗУ встановлено:

1. Виробничі, жилі, інші будівлі та
споруди, обладнання, транспортні
засоби, що вводяться в дію чи
експлуатацію після завершення
будівництва, реконструкції або
технічного переоснащення, а також
технологічні процеси та продукція
повинні відповідати вимогам
нормативно-правових актів з пожежної
безпеки.

2. Початок роботи новоутворених
підприємств, початок використання
суб'єктом господарювання об'єктів
нерухомості (будівель, споруд,
приміщень або їх частин) здійснюється
суб'єктом господарювання на підставі
поданої декларації відповідності
матеріально-технічної бази суб'єкта
господарювання вимогам законодавства
з питань пожежної безпеки (далі -
декларація), а для суб'єктів
господарювання з високим ступенем
ризику - також за наявності позитивного
висновку за результатами оцінки
(експертизи) протипожежного стану
підприємства, об'єкта чи приміщення
(далі - оцінка протипожежного стану).

Оцінка протипожежного стану
проводиться суб'єктом господарювання,
який одержав відповідну ліцензію.

Висновок за результатами оцінки
протипожежного стану оформляється та
надається суб'єктом господарювання,
який проводив оцінку протипожежного
стану.

Позитивний висновок за результатами
оцінки протипожежного стану надається
до початку роботи новоутворених
підприємств, до початку використання
суб'єктом господарювання об'єктів
нерухомості, за відсутності фактів
порушення правил пожежної безпеки та
діє до реєстрації декларації.

3. Перелік суб'єктів господарювання з
високим ступенем ризику визначається
центральним органом виконавчої влади,
який здійснює державний нагляд у
сферах техногенної та пожежної
безпеки, за погодженням із центральним
органом виконавчої влади, що реалізує
державну регуляторну політику, у сфері
дозвільної системи і ліцензування
господарської діяльності.

Критерій віднесення суб'єкта
господарювання до високого, середнього
та незначного ступеня ризику
визначається Кабінетом Міністрів
України.

4. Декларація подається суб'єктом
господарювання до державного
адміністратора або центрального
органу виконавчої влади, який здійснює
державний нагляд у сфері техногенної
та пожежної безпеки (дозвільного
органу).

Декларація реєструється дозвільним
органом на безоплатній основі протягом
десяти робочих днів з дня її
надходження.

Датою надходження декларації
вважається дата її реєстрації як
вхідної кореспонденції державним
адміністратором або дозвільним
органом, а в разі надсилання
рекомендованим листом - дата, зазначена
на поштовому штемпелі підприємства
зв'язку.

Державний адміністратор протягом
одного робочого дня після надходження
декларації передає її дозвільному
органу.

Якщо декларацію подано чи оформлено з
порушенням установлених вимог,
дозвільний орган відмовляє в
реєстрації декларації та повертає її
суб'єкту господарювання для
доопрацювання.

У разі якщо дозвільним органом не
зареєстровано декларацію і не
відмовлено в її реєстрації в
установлений абзацом другим цієї
частини строк, право на вчинення дій
щодо провадження господарської
діяльності, передбачених частиною
другою цієї статті, виникає наступного
дня після завершення строку,
встановленого для реєстрації
декларації. У такому разі декларація
вважається зареєстрованою.

Декларація не подається:

1) на використання торговельних місць,
кіосків та контейнерів, якщо їх
розміщено на ринку відповідно до схеми,
погодженої з органом державного
пожежного нагляду;

2) орендарем об'єкта нерухомості
(особою, яка використовує об'єкт
нерухомості за цивільно-правовим
договором, що не передбачає перехід
права власності на цей об'єкт) за умови,
що декларацію на об'єкт нерухомості
зареєстровано власником;

3) на використання об'єктів, що в
установленому законодавством порядку
приймаються в експлуатацію після
завершення будівництва, реконструкції,
реставрації, капітального ремонту.

5. Суб'єкт господарювання набуває право
вчиняти дії щодо провадження
господарської діяльності, передбачені
частиною другою цієї статті, з дня
реєстрації декларації відповідним
дозвільним органом.

Форма декларації, порядок її подання та
реєстрації визначаються Кабінетом
Міністрів України.

Особи, які подали декларацію, несуть
передбачену законом відповідальність
за достовірність даних, зазначених у
поданій декларації.

Відповідно до п. 7 Положення № 140
ідентифікації підлягають усі об'єкти
господарської діяльності, які
розташовані на території України і
перебувають у державній, колективній
або приватній власності юридичних або
фізичних осіб, а також інші об'єкти,
визначені комісіями з питань ТЕБ та НС
або відповідними центральними та
місцевими органами виконавчої влади.

Згідно з п.п. 2, 6, 10, 11, 13 Методики № 98:

2. Дія цієї Методики розповсюджується
на осіб, які повинні зареєструвати
небезпечні об'єкти, у тому числі осіб,
відповідальних за об'єкти, визначені
центральними та місцевими органами
виконавчої влади як такі, що несуть
загрозу виникнення надзвичайних
ситуацій (далі - НС) та підлягають
ідентифікації.

6. Ідентифікація передбачає аналіз
структури об'єктів господарської
діяльності та характеру їх
функціонування для встановлення факту
наявності або відсутності джерел
небезпеки, які за певних обставин
можуть ініціювати виникнення НС, а
також визначення рівнів можливих НС.

10. Відповідальні особи об'єктів
господарської діяльності, які
проводять ідентифікацію, узгоджують
результати ідентифікації з місцевими
органами державного нагляду у сфері
цивільного захисту.

Форма Повідомлення про результати
ідентифікації щодо визначення
потенційної небезпеки (далі -
Повідомлення) наведена у додатку 1 до
пункту 12 Положення.

11. Повідомлення про результати
ідентифікації щодо визначення
потенційної небезпеки надається до
місцевого органу державного нагляду у
сфері цивільного захисту для
узагальнення результатів проведення
ідентифікації.

13. Процедура ідентифікації
здійснюється за такими етапами:

вибір кодів НС, виникнення яких можливе
на об'єкті господарської діяльності,
згідно з Класифікацією надзвичайних
ситуацій, наведеною у додатку 1;

аналіз показників ознак НС, вибраних на
попередньому етапі, та визначення їх
порогових значень з використанням
Класифікаційних ознак надзвичайних
ситуацій, затверджених наказом МНС
України від 22 квітня 2003 року N 119 та
зареєстрованих в Мін'юсті України
29.07.2003 за N 656/7977;

виявлення за результатами аналізу
джерел небезпеки, які при певних умовах
(аварії, порушення режиму експлуатації,
виникнення природних небезпечних явищ
тощо) можуть стати причиною виникнення
НС (для цього використовується Перелік
основних джерел небезпеки, які
притаманні потенційно небезпечним
об'єктам, наведений у додатку 2);

визначення видів небезпеки для кожного
з виявлених джерел небезпеки з
використанням додатка 3;

визначення переліку небезпечних
речовин, що використовуються на об'єкті
господарської діяльності, їх кількості
та класу небезпеки за допомогою
нормативних документів у сфері
визначення небезпечних речовин;

оцінка на підставі отриманих даних
зони поширення НС, які можуть
ініціювати кожне з виявлених джерел
небезпеки за допомогою Методики
прогнозування наслідків виливу
(викиду) небезпечних хімічних речовин
при аваріях на промислових об'єктах і
транспорті, затвердженої наказом МНС
України, Мінагрополітики України,
Мінекономіки України, Мінекоресурсів
України від 27.03.2001 N 73/82/64/122 та
зареєстрованої у Мін'юсті України
10.04.2001 за N 326/5517, а також Положення щодо
розробки планів локалізації та
ліквідації аварійних ситуацій і
аварій, затвердженого наказом Комітету
по нагляду за охороною праці від 17.06.99 N
112 та зареєстрованого в Мін'юсті 30.06.99 за
N 424/3717;

оцінка можливих наслідків НС для
кожного з джерел небезпеки (кількість
загиблих, постраждалих, тих, яким
порушено умови життєдіяльності,
матеріальні збитки) з використанням
Методики оцінки збитків від наслідків
надзвичайних ситуацій техногенного і
природного характеру, затвердженої
постановою Кабінету Міністрів України
від 15 лютого 2002 року N 175 (із змінами);

встановлення максимально можливих
рівнів НС для кожного з джерел
небезпеки згідно з Класифікацією
надзвичайних ситуацій техногенного та
природного характеру за їх рівнями,
наведеною у додатку 4;

визначення державних (галузевих)
реєстрів (кадастрів), в яких
зареєстровано або необхідно
зареєструвати об'єкт господарської
діяльності з використанням Переліку
затверджених державних (галузевих)
реєстрів України для обліку
небезпечних об'єктів, наведеного у
додатку 5;

визначення відповідності об'єкта
діючим нормативно-правовим актам у
сфері визначення небезпечних об'єктів,
наведеним у пунктах 14 та 15 Методики.

Згідно з абз. 6 п. 6 Порядку № 97, на
підприємствах, в установах,
організаціях, у навчальних закладах
для надання допомоги персоналу
об'єктів в отриманні відомостей щодо
конкретних дій у надзвичайних
ситуаціях щодо місцевих умов і
особливостей виробничої діяльності
обладнуються інформаційно-довідкові
куточки.

Згідно з п. 11 Положення № 874, особи
керівного складу цивільної оборони та
інші управлінські кадри і фахівці, на
яких поширюється дія законів у сфері
цивільного захисту, повинні проходити
функціональне навчання в Інституті
державного управління у сфері
цивільного захисту та на
територіальних курсах
(учбово-методичних центрах) цивільної
оборони в перший рік призначення на
посаду і в подальшому - не рідше одного
разу на 3, 5 років відповідно до переліку
категорій осіб керівного складу
цивільної оборони, інших управлінських
кадрів і фахівців, які підлягають
навчанню у сфері цивільного захисту
(додаток 1).

Функціональне навчання у сфері
цивільного захисту проводиться з
відривом від виробництва, із
збереженням заробітної плати.
Проходження такого навчання є
необхідною умовою атестації всіх
керівників і фахівців, на яких
поширюється дія законів у сфері
цивільного захисту, переміщення їх по
службі, присвоєння кваліфікаційних
категорій, звань тощо.

Навчання керівних, управлінських
кадрів і фахівців, на яких поширюється
дія законів у сфері цивільного захисту,
може проводитися у галузевих закладах
післядипломної освіти, що утворені
міністерствами, іншими центральними і
місцевими органами виконавчої влади,
підприємствами, установами та
організаціями.

Тривалість навчання визначається
функціональними програмами, але не
перевищує двох тижнів.

Рекомендації та вимоги до змісту
функціональних програм розробляються
Інститутом державного управління у
сфері цивільного захисту з урахуванням
раніше здобутих знань, умінь і навичок
особами керівного складу цивільної
оборони та іншими керівниками,
управлінськими кадрами і фахівцями, на
яких поширюється дія законів у сфері
цивільного захисту, за нормативними
дисциплінами (спецкурсами) "Безпека
життєдіяльності" та "Цивільна оборона"
у системі вищої освіти.

На підставі таких рекомендацій і вимог
територіальні курси (учбово-методичні
центри) та галузеві заклади
післядипломної освіти, що проводять
навчання у сфері цивільного захисту, у
порядку, встановленому МНС,
розробляють функціональні програми,
які погоджуються спеціально
уповноваженими органами у справах
цивільної оборони та з питань
надзвичайних ситуацій місцевих
органів виконавчої влади та органів
місцевого самоврядування і
затверджуються начальниками цивільної
оборони відповідного рівня.

Особи, які успішно пройшли
функціональне навчання та перевірку
знань шляхом складання заліку або
виконання спеціальної навчальної
вправи, отримують посвідчення
встановленого зразка (додаток 2).

Відповідно до п.п. 3, 4 Положення № 299:

3. Завдання, функції та повноваження
штабів визначаються положеннями про
Міністерство України з питань
надзвичайних ситуацій та у справах
захисту населення від наслідків
Чорнобильської катастрофи і про
територіальні штаби цивільної оборони.
Функціональні обов'язки спеціальних
підрозділів міністерств, інших
центральних органів державної
виконавчої влади, штатних працівників
цивільної оборони підприємств, установ
і організацій визначаються
відповідними начальниками цивільної
оборони.

4. Для проведення заходів цивільної
оборони органи управління цивільної
оборони, підприємства, установи і
організації на підставі рекомендацій
Міністерству України з питань
надзвичайних ситуацій та у справах
захисту населення від наслідків
Чорнобильської катастрофи розробляють
плани:

розвитку й удосконалення цивільної
оборони;

цивільної оборони (дій органів
управління та сил у разі надзвичайної
ситуації).

Всі плани (за винятком тих, що
стосуються мобілізаційних заходів)
розробляються як документи відкритого
користування.

Плани затверджуються:

Цивільної оборони України - Кабінетом
Міністрів України;

цивільної оборони Республіки Крим,
областей, міст Києва та Севастополя -
відповідно Урядом Криму, обласною,
Київською та Севастопольською
міськими державними адміністраціями
після погодження з командуючими
військових округів, а для Республіки
Крим та областей, розташованих вздовж
узбережжя Чорного Моря, та міста
Севастополя, крім того, з Командуючим
Військово-Морським Флотом України;

цивільної оборони районів, міст,
районів у містах, сіл і селищ -
районними місцевими державними
адміністраціями та відповідними
виконкомами Рад народних депутатів;

цивільної оборони міністерств, інших
центральних органів державної
виконавчої влади, які залучені до
проведення заходів захисту населення
від наслідків надзвичайних ситуацій, -
керівниками цих органів після
погодження з Міністерством України з
питань надзвичайних ситуацій та у
справах захисту населення від
наслідків Чорнобильської катастрофи;

цивільної оборони інших міністерств і
центральних органів державної
виконавчої влади - їхніми керівниками;

цивільної оборони підприємств, установ
і організацій - їхніми керівниками
після погодження з відповідним
територіальним штабом цивільної
оборони.

Плани цивільної оборони вводяться в
дію у разі виникнення надзвичайної
ситуації відповідно до встановленого
порядку.

Згідно з п. 2 Порядку № 1200, у разі
застосування ядерної зброї та інших
видів зброї масового знищення проти
України в умовах воєнного стану
населення і працівники формувань та
спеціалізованих служб цивільного
захисту забезпечується такими
засобами радіаційного та хімічного
захисту, зокрема, засобами
індивідуального захисту органів
дихання від бойових отруйних речовин:

для непрацюючого населення, яке
проживає в містах, віднесених до груп з
цивільної оборони, в зонах можливого
хімічного забруднення та в зонах
спостереження об'єктів радіаційної
небезпеки категорії I - II, - Радою
міністрів Автономної Республіки Крим,
обласними, Київською та
Севастопольською міськими
держадміністраціями за рахунок
субвенцій з державного бюджету
місцевим бюджетам;

для працюючого населення (крім
працівників центральних органів
виконавчої влади, інших державних
органів) - підприємствами, установами
та організаціями незалежно від форми
власності та підпорядкування (далі -
суб'єкти господарювання) за рахунок
власних коштів;

для працівників територіальних
формувань та спеціалізованих служб
цивільного захисту - Радою міністрів
Автономної Республіки Крим, обласними,
Київською та Севастопольською
міськими держадміністраціями за
рахунок коштів місцевих бюджетів;

для працівників об'єктових формувань
та спеціалізованих служб цивільного
захисту - суб'єктами господарювання за
рахунок власних коштів;

для працівників центральних органів
виконавчої влади та інших державних
органів - центральними органами
виконавчої влади, іншими державними
органами за рахунок коштів державного
бюджету.

Згідно з п. 11 Порядку № 1200, річні норми
накопичення засобів радіаційного та
хімічного захисту визначаються в межах
від 1/10 до 1/4 загальної потреби за кожною
категорією залежно від терміну їх
зберігання. Після закінчення
нормативного терміну зберігання цих
засобів здійснюється їх заміна.

Відповідно до п. 4.6.28 ДНАОП 0.00-1.20-98,
робота газовикористовувальних
установок без постійного
обслуговуючого персоналу допускається
за умови:

розміщення газовикористовувальних
установок і допоміжного обладнання у
відокремлених замикальних
приміщеннях, обладнаних охоронною
сигналізацією і аварійним
вибухозахищеним освітленням, з
ввімкненням його поза приміщенням;

оснащення газовикористовувальних
установок системами автоматизації, які
забезпечили б їхню безаварійну роботу,
протиаварійний захист, відключення
подачі газу на установку при
загазованості приміщення, пожежі в
приміщенні і вимкнення
електропостачання;

виводу сигналів про загазованість
приміщення і спрацювання захистів на
диспетчерський пункт або в приміщення
з постійною присутністю чергового;

наявності в оперативному
підпорядкуванні у диспетчера
чергового персоналу, здатного до
виконання робіт з аварійної зупинки
обладнання.

Експлуатація газовикористовувальних
установок, які розміщені в житлових і
громадських будинках, без
обслуговуючого персоналу не
дозволяється.

Згідно з п. 12 ч. 1 ст. 67 КЦЗУ до
повноважень центрального органу
виконавчої влади, який здійснює
державний нагляд у сфері техногенної
та пожежної безпеки, належить
звернення до адміністративного суду
щодо застосування заходів реагування у
вигляді повного або часткового
зупинення до повного усунення порушень
вимог законодавства у сфері
техногенної та пожежної безпеки роботи
підприємств, окремих виробництв,
виробничих дільниць, експлуатації
будівель, об'єктів, споруд, цехів,
дільниць, а також машин, механізмів,
устаткування, транспортних засобів,
зупинення проведення робіт, у тому
числі будівельно-монтажних, випуску і
реалізації пожежонебезпечної
продукції, систем та засобів
протипожежного захисту, надання
послуг, якщо ці порушення створюють
загрозу життю та/або здоров'ю людей.

Частиною 2 статті 68 КЦЗУ встановлено, що
у разі встановлення порушення вимог
законодавства у сфері техногенної та
пожежної безпеки, що створює загрозу
життю та здоров'ю людей, посадові особи
центрального органу виконавчої влади,
який здійснює державний нагляд у
сферах техногенної та пожежної
безпеки, звертаються до
адміністративного суду щодо
застосування заходів реагування у
вигляді повного або часткового
зупинення роботи підприємств, окремих
виробництв, виробничих дільниць,
агрегатів, експлуатації будівель,
споруд, окремих приміщень, випуску та
реалізації пожежонебезпечної
продукції, систем та засобів
протипожежного захисту у порядку,
встановленому законом.

Згідно зі ст. 70 КЦЗУ:

1. Підставою для звернення центрального
органу виконавчої влади, який здійснює
державний нагляд у сфері техногенної
та пожежної безпеки, до
адміністративного суду щодо
застосування заходів реагування у
вигляді повного або часткового
зупинення роботи підприємств, об'єктів,
окремих виробництв, цехів, дільниць,
експлуатації машин, механізмів,
устаткування, транспортних засобів є:

1) недотримання вимог пожежної безпеки,
визначених цим Кодексом, іншими
нормативно-правовими актами,
стандартами, нормами і правилами;

2) порушення вимог пожежної безпеки,
передбачених стандартами, нормами і
правилами, під час будівництва
приміщень, будівель та споруд
виробничого призначення;

3) випуск і реалізація
вибухопожежонебезпечної продукції та
продукції протипожежного призначення
з відхиленням від стандартів чи
технічних умов або без даних щодо
відповідності такої продукції вимогам
пожежної безпеки;

4) нездійснення заходів щодо захисту
персоналу від шкідливого впливу
ймовірних надзвичайних ситуацій;

5) відсутність на виробництвах, на яких
застосовуються небезпечні речовини,
паспортів (формулярів) на обладнання та
апаратуру або систем із забезпечення
їх безперебійної (безаварійної) роботи;

6) невідповідність кількості засобів
індивідуального захисту органів
дихання від небезпечних хімічних
речовин нормам забезпечення ними
працівників суб'єкта господарювання,
їх непридатність або відсутність;

7) порушення правил поводження з
небезпечними речовинами;

8) відсутність або непридатність до
використання засобів індивідуального
захисту в осіб, які здійснюють
обслуговування потенційно небезпечних
об'єктів або об'єктів підвищеної
небезпеки, а також в осіб, участь яких у
ліквідації наслідків надзвичайної
ситуації передбачена планом
локалізації і ліквідації наслідків
аварій;

9) відсутність на об'єкті підвищеної
небезпеки диспетчерської служби або її
неготовність до виконання покладених
на неї завдань, у тому числі через
відсутність відповідних документів,
приладів, обладнання або засобів
індивідуального захисту;

10) неготовність до використання за
призначенням аварійно-рятувальної
техніки, засобів цивільного захисту, а
також обладнання, призначеного для
забезпечення безпеки суб'єктів
господарювання;

11) проведення робіт з будівництва
будинків та споруд, розміщення інших
небезпечних об'єктів, інженерних і
транспортних комунікацій, які
порушують встановлений законодавством
з питань техногенної безпеки порядок
їх проведення або проведення яких
створює загрозу безпеці населення,
суб'єктам господарювання, обладнанню
та майну, що в них перебувають.

2. Повне або часткове зупинення роботи
підприємств, об'єктів, окремих
виробництв, цехів, дільниць,
експлуатації машин, механізмів,
устаткування, транспортних засобів,
виконання робіт, надання послуг
здійснюється виключно за рішенням
адміністративного суду.

Відповідно до п. 5 ст. 4 ЗУ № 877-V повне або
часткове зупинення виробництва
(виготовлення) або реалізації
продукції, виконання робіт, надання
послуг допускається за постановою
адміністративного суду, ухваленою за
результатами розгляду позову органу
державного нагляду (контролю) щодо
застосування заходів реагування.
Вжиття інших заходів реагування,
передбачених законом, допускається за
вмотивованим письмовим рішенням
керівника органу державного нагляду
(контролю) чи його заступника, а у
випадках, передбачених законом, - із
наступним підтвердженням
обґрунтованості вжиття таких заходів
адміністративним судом.

На підставі встановлених в судовому
засіданні обставин та аналізу
вищенаведених вимог законодавства, які
регулюють спірні правовідносини, суд
дійшов до висновків про те, що:

- станом на час розгляду і
вирішення справи відповідачем
фактично не усунуто виявлені
Котовським МРУ ГУ ДСНС України в
Одеській області порушення вимог
законодавства у сфері пожежної,
техногенної безпеки та цивільного
захисту, зазначені у п.п. 1, 4, 6, 7, 17, 19, 20, 21,
22, 23, 27, 29, 30, 31, 32, 33, 34, 36, 37 акту перевірки
від 17 грудня 2013 року № 144, а саме:

- приміщення будинку не обладнано
системою оповіщення про пожежу та
управління евакуацією людей;

- отвори у протипожежних стінах
(перегородках) приміщень
електрощитової, архіву, серверної,
гаражу не обладнано захисними
пристроями (протипожежними дверми)
проти поширення вогню та продуктів
горіння, які мають сертифікат
відповідності або свідоцтво про
визнання відповідності;

- для всіх будівель та приміщень
виробничого, складського призначення
та зовнішніх установок не визначено
категорію щодо вибухопожежної та
пожежної небезпеки згідно з вимогами
НАПБ Б.03.002-2007 «Норми визначення
категорій приміщень, будинків та
зовнішніх установок за вибухопожежною
та пожежною небезпекою» (Зміни до
НАПБ Б.07.018-2001), а також класи зон за
ДНАОП 0.00-1.32-01 «Правила будови
електроустановок. Електрообладнання
спеціальних установок», у тому числі
для зовнішніх виробничих і складських
дільниць, які позначити на вхідних
дверях до приміщення, а також у межах
зон усередині приміщень та ззовні;

- на об'єкті не визначено необхідну
кількість води для здійснення
пожежогасіння (виходячи з вимог
будівельних норм та інших нормативних
документів);

- не виконано заміри опору
ізоляції електроустановок та
електричних мереж в терміни відповідно
до вимог Правил технічної експлуатації
електроустановок споживачів;

- приміщення першого та другого
поверху будівлі, газової котельні не
обладнані установками автоматичної
пожежної сигналізації з виведенням
сигналу на пульт централізованого
пожежного спостереження відповідно до
чинних нормативно-правових актів, які в
установленому порядку узгоджені з
органами державного пожежного нагляду;

- приміщення серверної та архіву
не обладнані автоматичними системами
пожежогасіння відповідно до чинних
нормативно-правових актів, які в
установленому порядку узгоджені з
органами державного пожежного нагляду;

- в приміщеннях третього та
четвертого поверхів будівлі не
проведено ремонт установки
автоматичної пожежної сигналізації
відповідно до чинних
нормативно-правових актів;

- на об'єкті відсутня наступна
документація на установку
автоматичної пожежної сигналізації:
проектна документація та виконавчі
креслення на установку; акт приймання і
здавання установки в експлуатацію;
паспорти на устаткування; інструкція з
експлуатації установки і посадові
інструкції;

- не забезпечено 10 % запас пожежних
сповіщувачів на об'єкті від кількості
змонтованих;

- не проведено інвентаризацію
наявних вогнегасників. Вогнегасники,
які не мають сертифікату відповідності
допущено до експлуатації та не знято з
озброєння. Не сертифіковані
вогнегасники не замінено на
сертифіковані;

- для встановлення факту наявності
або відсутності джерел небезпеки, які
за певних обставин можуть ініціювати
виникнення НС, а також визначення
рівнів можливих НС не проведено
ідентифікацію потенційно небезпечного
об'єкту (ПНО);

- не підготовлено та не надано на
узгодження до місцевого органу
державного нагляду у сфері цивільного
захисту Повідомлення про результати
ідентифікації щодо визначення
потенційної небезпеки об'єкту;

- сигнал від газоаналізатора,
розташованого в котельній, без
постійного нагляду обслуговуючого
персоналу, не виведено на
диспетчерський пункт (охорону);

- котельня, без постійного нагляду
обслуговуючого персоналу, не обладнана
аварійним вибухозахищеним
освітленням, з ввімкненням його поза
приміщенням;

- не проведено навчання керівного
складу підприємства (установи) на
територіальних курсах цивільної
оборони;

- не розроблено та не узгоджено і
не затверджено план цивільної оборони
підприємства (дій органів управління
та сил у разі надзвичайної ситуації);

- не забезпечено персонал засобами
індивідуального захисту;

- не розроблено річні норми
накопичення засобів радіаційного та
хімічного захисту,

- які у сукупності створюють загрозу
життю та здоров'ю людей.

При цьому також слід зазначити,
по-перше, що надані відповідачем на
підтвердження планування ним
здійснення певних заходів щодо
усунення порушень вимог законодавства,
вказаних у п.п. 1, 4, 19, 20, 21, 22, 23, 31, 32, 33 акту
перевірки від 17 грудня 2013 року № 144,
копії документів - не спростовують
встановленої судом обставини, що
станом на час розгляду і вирішення
справи відповідачем фактично не
усунуто виявлені Котовським МРУ ГУ
ДСНС України в Одеській області
порушення вимог законодавства у сфері
пожежної, техногенної безпеки та
цивільного захисту, зазначені, в т.ч. у
п.п. 1, 4, 19, 20, 21, 22, 23, 31, 32, 33 акту перевірки
від 17 грудня 2013 року № 144.

По-друге, навіть запланованими
заходами не передбачено усунення
виявлених перевіркою порушень вимог
законодавства у сфері пожежної,
техногенної безпеки та цивільного
захисту, зазначених, зокрема, у п.п. 19, 20,
31, 32 акту перевірки від 17 грудня 2013 року
№ 144, в частині, яка стосується газової
котельні, обладнання певних приміщень
автоматичними системами пожежогасіння
тощо.

По-третє, комплект пожежного інвентарю,
придбаний відповідачем згідно
накладної № 155 від 26.12.2013 року разом із
пожежним щитом на усунення порушень,
зазначених у п. 25 акту перевірки від 17
грудня 2013 року № 144, не відповідає
встановленому порушенню та
вищенаведеним нормативно-правовим
вимогам щодо комплекту засобів
пожежогасіння.

Крім того:

- доказів сповіщення Котовського
МРУ ГУ ДСНС України в Одеській області
та/або позивача про часткове усунення
порушень, зазначених в акті перевірки
від 17 грудня 2013 року № 144, - у
відповідача немає;

- відповідність виконаних
відповідачем робіт на усунення
порушень, зазначених в акті перевірки
від 17 грудня 2013 року № 144, вимогам
законодавства - не була предметом
дослідження повноважним органом ДСНС
України після їх виконання.

Відповідно, обставини, на яких
ґрунтуються заперечення відповідача,
та надані на їх підтвердження докази - є
такими, що не спростовують
вищенаведених висновків суду;

- інших доводів та/або доказів на
доведення обставин, на яких
ґрунтуються заперечення, відповідачем
не наведено та не надано;

- на виконання вимог ч. 1 ст. 71 КАС
України позивачем доведені обставини,
на яких ґрунтуються його вимоги;

відповідно:

- подання даного позову є
правомірним, позовні вимоги -
обґрунтованими, обставини, на яких
ґрунтуються позовні вимоги, -
доведеними.

Керуючись ст.ст. 6, 7, 11, 71, 86, 94, 158-162, 167,
184-186 КАС України, суд -

постановив:

Адміністративний позов Головного
управління Державної служби України з
надзвичайних ситуацій в Одеській
області - задовольнити повністю.

Застосувати заходи реагування у сфері
державного нагляду (контролю) до
Котовського міськрайонного центру
зайнятості (код за ) у
вигляді повного зупинення роботи
Котовського міськрайонного центру
зайнятості та експлуатації будівлі
Котовського міськрайонного центру
зайнятості за адресою: Одеська область,
місто Котовськ, вул. 50 років Жовтня, буд.
239, шляхом опечатування всіх дверей
(воріт) будівлі та знеструмлення з
опечатуванням пристроїв відключення
джерел електропостачання (або інших
електромереж, електроприладів,
пристроїв, обладнання і установок) до
усунення всіх порушень вимог
законодавства у сфері пожежної,
техногенної безпеки та цивільного
захисту, що створюють загрозу життю та
здоров'ю людей, вказаних в акті
перевірки від 17 грудня 2013 року № 144.

Постанова може бути оскаржена до
Одеського апеляційного
адміністративного суду через Одеський
окружний адміністративний суд шляхом
подання апеляційної скарги на
постанову суду протягом десяти днів з
дня отримання копії постанови.

В повному обсязі постанову
складено 4 березня 2014 року.

Суддя М.Г. Цховребова

04 березня 2014 року.