Справа № 826/3107/14
Суддя: Катющенко В.П.
Дата ухвалення: 2014-03-14 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД міста
Каменєва 8, корпус 1 У Х В А Л А
14 березня 2014 року м.
Київ № 826/3107/14
Суддя Окружного адміністративного
суду міста Києва Катющенко В.П.,
ознайомившись з позовною заявою та
доданими до неї матеріалами ОСОБА_1 до
Управління Міністерства внутрішніх
справ України на Південно-Західній
залізниці про визнання протиправними
та скасування наказів № 278 о/с від 25.11.2013
р. та № 285 о/с від 29.11.2013 р., поновлення на
ОСОБА_1 05 березня 2014 року (відповідно до
відбитку штампу на конверті) звернувся
до Окружного адміністративного суду
міста Києва з позовом до Управління
Міністерства внутрішніх справ України
на Південно-Західній залізниці, в якому
просить суд:
- «визнати протиправним та скасувати
наказ Управління Міністерства
внутрішніх справ України на
Південно-Західній залізниці від 25.11.2013
року № 278 о/с про притягнення до
дисциплінарної відповідальності
начальника сектору розкриття майнових
злочинів проти особи ВКР Управління
МВС України на Південно-західній
залізниці старшого лейтенанта міліції
ОСОБА_1 у вигляді звільнення з органів
внутрішніх справ;
- визнати протиправним та скасувати
наказ Управління Міністерства
внутрішніх справ України на
Південно-Західній залізниці від 29.11.2013
р. № 285 о/с «По особовому складу» в
частині звільнення старшого
лейтенанта міліції ОСОБА_1 у вигляді
звільнення з органів внутрішніх справ;
- поновити старшого лейтенанта міліції
ОСОБА_1 на службі в органах внутрішніх
справ на посаді начальника сектору
розкриття майнових злочинів та
злочинів проти особи ВКР Управління
Міністерства внутрішніх справ України
на Південно-західній залізниці з 29.11.2013
Відповідно до пунктів 5 та 6 частини
першої статті 107 Кодексу
адміністративного судочинства України
суддя після одержання позовної заяви
з'ясовує, чи подано адміністративний
позов у строк, установлений законом
(якщо адміністративний позов подано з
пропущенням встановленого законом
строку звернення до суду, то чи
достатньо підстав для визнання причин
пропуску строку звернення до суду
поважними) та чи немає інших підстав
для повернення позовної заяви,
залишення її без розгляду або відмови у
відкритті провадження в
адміністративній справі, встановлених
Згідно частини першої статті 99 Кодексу
адміністративного судочинства України
адміністративний позов може бути
подано в межах строку звернення до
адміністративного суду, встановленого
цим Кодексом або іншими законами.
Частиною третьою статті 99 Кодексу
адміністративного судочинства України
передбачено, що для звернення до суду у
справах щодо прийняття громадян на
публічну службу, її проходження,
звільнення з публічної служби
встановлюється місячний строк.
Так, предметом позовних вимог ОСОБА_1 є
визнання протиправними та скасування
наказів Управління Міністерства
внутрішніх справ України на
Південно-Західній залізниці № 278 о/с
від 25 листопада 2013 року «Про
притягнення до дисциплінарної
відповідальності старшого лейтенанта
міліції ОСОБА_1» та № 285 о/с від 29
листопада 2013 року, яким звільнено
позивача з органів внутрішніх справ у
запас, та поновлення на посаді.
Як вбачається з доданого до позовної
заяви наказу Управління Міністерства
внутрішніх справ України на
Південно-Західній залізниці № 278 о/с
від 25 листопада 2013 року «Про
притягнення до дисциплінарної
відповідальності старшого лейтенанта
міліції ОСОБА_1» на начальника сектору
розкриття майнових злочинів та
злочинів проти особи ВКР Управління
Міністерства внутрішніх справ України
на Південно-західній залізниці
старшого лейтенанта міліції ОСОБА_1
накладено дисциплінарне стягнення у
вигляді звільнення з органів
внутрішніх справ.
Наказом Управління Міністерства
внутрішніх справ України на
Південно-Західній залізниці № 285 о/с
від 29 листопада 2013 року відповідно до
Положення про проходження служби
рядовим і начальницьким складом
органів внутрішніх справ звільнено з
органів внутрішніх справ у запас (із
постановкою на військовий облік) за п. 64
«є» (за порушення дисципліни), старшого
лейтенанта міліції ОСОБА_1 (М-185218),
начальника сектору розкриття майнових
злочинів та злочинів проти особи ВКР
Управління Міністерства внутрішніх
справ України на Південно-західній
Таким чином, зазначений спір виник з
приводу проходження позивачем
Позивач у позовній заяві зазначає, що
його було ознайомлено з наказом 05
Також, позивач з посиланням на статтю 233
Кодексу законів про працю України
зазначив, що працівник може звернутися
з заявою про вирішення трудового спору
безпосередньо до районного, районного
у місті Києві, міського чи
міськрайонного суду в тримісячний
строк з дня, коли він дізнався або
повинен був дізнатися про порушення
свого права, а отже вважає, що ним не
пропущено строк на оскарження наказу.
Разом з тим, суд зазначає, що
проходження служби в органах
внутрішніх справ регламентується,
зокрема, Законом України «Про міліцію»,
Положенням про проходження служби
рядовим і начальницьким складом
органів внутрішніх справ, затвердженим
постановою Кабінету Міністрів України
від 29 липня 1991 року № 114, Дисциплінарним
статутом органів внутрішніх справ
України, затвердженим Законом України
від 22.02.2006 р. № 3460-ІV.
При цьому, норми Кодексу законів про
працю України не поширюються на
військовослужбовців та прирівняних до
них осіб (рядовий і начальницький склад
органів внутрішніх справ тощо).
Згідно частини першої статті 20
Дисциплінарного статуту органів
внутрішніх справ України особа
рядового або начальницького складу має
право усно чи письмово послідовно
звернутися зі скаргою щодо накладення
на неї дисциплінарного стягнення до
старшого прямого начальника - аж до
міністра внутрішніх справ України або
до суду, а відповідно до статті 21 цього
ж Статуту дисциплінарне стягнення може
бути оскаржено протягом трьох місяців
з дня ознайомлення з наказом особи, на
яку воно накладено. Пропущений строк
для подання скарги може бути поновлено
старшим прямим начальником, який має
право накладати дисциплінарні
стягнення. Старший прямий начальник у
разі надходження заяви про поновлення
пропущеного строку подання скарги
повинен всебічно та об'єктивно
розглянути її і прийняти відповідне
рішення не пізніше 10 днів після
надходження заяви. Про результати
розгляду заяви про поновлення
пропущеного строку повідомляються
особа рядового або начальницького
складу, яка її подала, та начальник,
який наклав на неї дисциплінарне
стягнення.

Отже тримісячний строк оскарження
накладеного дисциплінарного
стягнення, яке випливає зі змісту
статті 20 Дисциплінарного статуту
органів внутрішніх справ України в
сукупності зі статтею 21 цього ж
дисциплінарного статуту, стосується
випадків оскарження такого стягнення
до старшого прямого начальника - аж до
міністра внутрішніх справ України,
оскарження ж накладеного
дисциплінарного стягнення до суду має
відбуватись в порядку, встановленому
нормами Кодексу адміністративного
судочинства України.

Аналогічна правова позиція міститься в
ухвалі Вищого адміністративного суду
України № №/800/4623/13 від 28 листопада 2013
року.

Разом з тим, будь-яких доказів
поважності причин пропуску місячного
строку звернення до суду,
встановленого частиною третьою статті
99 Кодексу адміністративного
судочинства України, з 05 грудня 2013
року по 05 березня 2014 року ні позовна
заява, ні додані до неї матеріали не
містять.

Дотримання строку звернення з
адміністративним позовом до суду є
однією з умов для реалізації права на
позов у публічно-правових відносинах.
Вона дисциплінує учасників цих
відносин у випадку, якщо вони стали
спірними, запобігає зловживанням і
можливості регулярно погрожувати
зверненням до суду, сприяє юридичній
визначеності у публічно-правових
відносинах. Відсутність цієї умови
приводила б до постійного збереження
стану невизначеності у
публічно-правових відносинах.

Статтею 100 Кодексу адміністративного
судочинства України встановлено, що
адміністративний позов, поданий після
закінчення строків, установлених
законом, залишається без розгляду, якщо
суд на підставі позовної заяви та
доданих до неї матеріалів не знайде
підстав для визнання причин пропуску
строку звернення до адміністративного
суду поважними, про що постановляється
ухвала.

Частиною другою статті 100 Кодексу
адміністративного судочинства
передбачено, що позовна заява може бути
залишена без розгляду як на стадії
вирішення питання про відкриття
провадження в адміністративній справі
без проведення судового засідання, так
і в ході підготовчого провадження чи
судового розгляду справи.

За таких обставин та враховуючи, що
позовна заява ОСОБА_1 та додані до неї
матеріали не містять жодних доказів
поважності причин пропуску місячного
строку звернення до суду, суд приходить
до висновку про наявність підстав для
залишення позовної заяви позивача без
розгляду.

Згідно частини третьої статті 155
Кодексу адміністративного судочинства
України особа, позовна заява якої
залишена без розгляду, після усунення
підстав, з яких заява була залишена без
розгляду, має право звернутися до
адміністративного суду в загальному
порядку.

Керуючись ст. ст. 99, 100, 160, 165 Кодексу
адміністративного судочинства України
суд, -

У Х В А Л И В:

Позовну заяву ОСОБА_1 - залишити без
розгляду.

Попередити позивача, що позовні
матеріали будуть повернуті йому після
спливу строку для апеляційного
оскарження.

Ухвала набирає законної сили
відповідно до ч. 1 ст. 254 Кодексу
адміністративного судочинства
України.

Ухвала може бути оскаржена до суду
апеляційної інстанції у порядку та
строки, встановлені ст.ст. 185-187 Кодексу
адміністративного судочинства
України.

Суддя
В.П. Катющенко