Справа № 800/112/14
Суддя: Зайцев М.П.
Дата ухвалення: 2014-03-12 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ВИЩИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД УКРАЇНИ
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

12 березня 2014 року м.
Київ справа № 800/112/14

Вищий адміністративний суд України у
складі колегії суддів:

Головуючого суддіЗайцева М.П., Зайцева
М.П.,Зайцева М.П.,суддів:Веденяпіна О.А.,
Олексієнка М.М.Олексієнка М.М., Єрьоміна
А.А., Рецебуринського
Ю.Й.,Рецебуринського Ю.Й., Шведа Е.Ю.,
Черпака Ю.К.,Розваляєвої Т.С., Швеця В.В.,
Шведа Е.Ю.,Черпака Ю.К.,

розглянувши у порядку письмового
провадження справу за
адміністративним позовом ОСОБА_1 до
Вищої кваліфікаційної комісії суддів
України про визнання бездіяльності
протиправною, скасування рішення та
зобов'язання вчинити певні дії, -

в с т а н о в и в:

У лютому 2014 року ОСОБА_1 звернувся до
суду з вказаним адміністративним
позовом, в якому просить:

- скасувати рішення від 18 грудня 2013 року
про відмову у відкритті дисциплінарної
справи стосовно судді Нікопольського
міськрайонного суду Дніпропетровської
області ОСОБА_3 та суддів апеляційного
суду Дніпропетровської області ОСОБА_4,
ОСОБА_5, ОСОБА_6;

- визнати дії, бездіяльність Вищої
кваліфікаційної комісії суддів
України по відмові у відкритті
дисциплінарної справи стосовно вище
наведених суддів;

- зобов'язати Вищу кваліфікаційну
комісію суддів України відкрити
дисциплінарну справу стосовно судді
Нікопольського міськрайонного суду
Дніпропетровської області ОСОБА_3 та
суддів апеляційного суду
Дніпропетровської області ОСОБА_4,
ОСОБА_5, ОСОБА_6, провести перевірку,
винних посадових осіб, на підставі
зібраних матеріалів, притягти до
відповідальності, посприяти
відновленню справедливого вирішення
спору по виплаті його заробітної плати,
стягнення середнього заробітку за час
затримки виплати заробітної плати;

- зобов'язати Вищу кваліфікаційну
комісію суддів України під час
розгляду подібних справ визнавати
потерпілими Управління Пенсійного
фонду України, Державної податкової
служби.

В обґрунтування позовних вимог
зазначив, що рішення Вищої
кваліфікаційної комісії суддів
України (далі - Комісія) від 18 грудня 2013
року є необґрунтованим і незаконним,
оскільки відповідачем було порушено
його право на отримання обґрунтованої
відповіді на його скаргу щодо
неправомірної поведінки суддів на
підставі повної та достовірної
перевірки наведених у скарзі фактів.

В наданих запереченнях представник
відповідача стверджує, що Комісія
діяла в межах чинного законодавства
України, жодних порушень під час
розгляду скарги позивача не допущено.
Вважає вимоги позову безпідставними,
оскільки в діях відповідача відсутнє
порушення прав та інтересів позивача, а
рішення є законним, обґрунтованим,
прийнятим на підставі і в межах
повноважень та у спосіб, що
передбачений Конституцією та законами
України.

Позивач в судове засідання не з'явився,
належним чином повідомлявся про день,
час та місце розгляду справи, заявив
клопотання про розгляд справи в його
відсутність.

Представник відповідача в судове
засідання не з'явилася, належним чином
повідомлялась про день та час слухання
справи, звернулась з клопотанням про
розгляд справи в її відсутність.

З'ясувавши обставини справи в межах
позовних вимог та зібраних і
досліджених доказів, колегія суддів
приходить до висновку, що позов
задоволенню не підлягає з наступних
підстав.

Виходячи із загальних засад права,
бездіяльність суб'єкта владних
повноважень - це певна форма його
поведінки, яка полягає у невиконання
ним дій, які він повинен був і міг
вчинити відповідно до покладених на
нього посадових обов'язків і згідно з
законодавством України.

Відповідно до частини другої статті 19
Конституції України ограни державної
влади та органи місцевого
самоврядування, їх посадові особи
зобов'язані діяти лише на підставі, в
межах повноважень та у спосіб, що
передбачені Конституцією та законами
України. За своїм статусом Вища
кваліфікаційна комісія суддів України
є постійно діючим колегіальним органом
у системі судоустрою України (статті 90,
92 Закону України від 07 липня 2010 року №
2453-VI "Про судоустрій і статус суддів"(
далі - Закон № 2453-VI). При цьому, згідно з
частиною шостою статті 87 цього Закону,
основною формою роботи колегіального
органу є проведення засідань на яких
приймаються рішення, встановленої
форми. Рішення викладається в
письмовій формі, підписується
головуючим, членами комісії, які брали
участь у розгляді дисциплінарної
справи і оголошується на засіданні.

Відповідно до статті 84 Закону №2453-VI
дисциплінарне провадження - це
процедура розгляду органом, визначеним
законом, звернення, в якому містяться
відомості про порушення суддею вимог
щодо його статусу, посадових обов'язків
чи присяги судді. Право на звернення зі
скаргою (заявою) щодо поведінки судді,
яка може мати наслідком дисциплінарної
відповідальності, має кожен, кому
відомі такі факти. Проте, скарга (заява)
про неналежну поведінку судді повинна
відповідати зразку, затвердженому і
розміщеному на офіційному веб -
кварталі Комісії, із зазначенням
відомостей про порушення суддею вимог
щодо його статусу, посадових обов'язків
чи присяги.

Не допускається зловживання правом
звернення до органу, уповноваженого
здійснювати дисциплінарне
провадження, у тому числі ініціювання
питання відповідальності судді без
достатніх підстав, використання такого
права як засобу тиску на суддю у зв'язку
з здійсненням ним правосуддя.

Дисциплінарну справу щодо судді не
може бути порушено за заявою чи
повідомленням, що не містять
відомостей про наявність ознак
дисциплінарного проступку судді.

Вбачається, що у провадженні судді
Нікопольського міськрайонного суду
Дніпропетровської області ОСОБА_3
перебувала кримінальна справа за
обвинуваченням ОСОБА_2

Вироком Нікопольського міськрайонного
суду Дніпропетровської області від 12
вересня 2011 року ОСОБА_2 визнано винним у
скоєнні злочину передбаченого
частиною першою статті 172
Кримінального кодексу України (далі -
КК України) і призначено покарання у
вигляді штрафу в розмірі 850 гривень, за
частиною першою статті 175 КК України -
виправдано.

Оскаржуючи вирок суду першої інстанції
засуджений звернувся до апеляційного
суду Дніпропетровської області з
апеляційною скаргою.

Рішенням апеляційного суду
Дніпропетровської області від 17
листопада 2011 року колегію суддів у
складі головуючого ОСОБА_4, суддів
ОСОБА_5 та ОСОБА_6 апеляційну скаргу
залишено без задоволення, вирок суду
першої інстанції - без змін.

Також, 05 серпня 2013 року позивач
звернувся зі скаргою до Комісії в якій
зазначив про допущення названими
суддями норм процесуального права при
здійсненні правосуддя, зокрема,
неправдивий виклад судом змісту
показань свідків, грубе порушення
законодавства про працю.

Приймаючи рішення від 18 грудня 2013 року
№3704/дп-13 про відмову у відкритті
дисциплінарної справи, Комісія
виходила з того, що перевірка
законності та обґрунтованості
прийнятих судами рішень, не
відноситься до компетенції Комісії.

Перелік підстав дисциплінарної
відповідальності судді визначений у
статті 83 Закону №2453-VI. Відповідно до
частини першої цієї статті суддю може
бути притягнуто до дисциплінарної
відповідальності з таких підстав:

1) істотні порушення норм
процесуального права при здійсненні
правосуддя, пов'язані, зокрема, з
відмовою у доступі особи до правосуддя
з підстав, не передбачених законом,
порушення вимог щодо розподілу та
реєстрації справ у суді, правил
підсудності чи підвідомчості,
необґрунтоване вжиття заходів
забезпечення позову;

2) не вжиття суддею заходів щодо
розгляду заяви, скарги чи справи
протягом строку, встановленого
законом;

3) порушення вимог щодо неупередженості
розгляду справи зокрема порушення
правил щодо відводу (самовідводу);

4) систематичне або грубе одноразове
порушення правил суддівської етики, що
підриває авторитет правосуддя;

5) розголошення таємниці, що
охороняється законом, в тому числі
таємниці нарадчої кімнати або
таємниці, яка стала відомою судді під
час розгляду справи у закритому
судовому засіданні;

6) неподання або несвоєчасне подання
для оприлюднення декларації про
майновий стан і доходи (податкової
декларації), зазначенням в ній завідомо
неправдивих відомостей.

Конституційний Суд України у рішенні
№2-рп/2011 від 11 березня 2011 року зазначив,
що давати оцінку процесуальним діям
суддів щодо розгляду конкретної
судової справи може лише апеляційна і
касаційна інстанції при перегляді
судових рішень. Оцінка процесуальних
дій Вищою радою юстиції до винесення
судом остаточного рішення у справі
означає втручання у здійснення
правосуддя, що суперечить частинам
першій, другій статті 126, частині першій
статті 129 Конституції України.
Положення цього рішення стосується і
Комісії, яка відповідно до пункту 8
частини першої статті 91 Закону №2453-VI
наділена повноваженням розглядати
заяви та повідомлення про
дисциплінарну відповідальність
суддів.

Оскільки, доказів підтверджуючих
умисне порушення норм права
встановлено не було, колегія суддів
погоджується з висновком Комісії щодо
відмови у відкритті дисциплінарної
справи стосовно судді Нікопольського
міськрайонного суду Дніпропетровської
області ОСОБА_3 та суддів апеляційного
суду Дніпропетровської області ОСОБА_4,
ОСОБА_5, ОСОБА_6

З урахуванням викладеного, колегія
суддів Вищого адміністративного суду
України не знаходить підстав для
задоволення вимог позивача щодо
визнання протиправною бездіяльності
Комісії, скасування рішення,
зобов'язання відповідача здійснити
належну перевірку зібраних матеріалів
та притягннення до відповідальності
вищезазначених суддів.

На підставі наведеного, керуючись
статтями 18, 159 - 163, 171-1 Кодексу
адміністративного судочинства
України, суд, -

п о с т а н о в и в:

У задоволенні позову ОСОБА_1 до Вищої
кваліфікаційної комісії суддів
України про визнання бездіяльності
протиправною, скасування рішення та
зобов'язання вчинити певні дії -
відмовити повністю.

Постанова є остаточною і не підлягає
перегляду в апеляційному чи
касаційному порядку.

Судді: