Справа № 804/2422/14
Суддя: Боженко Наталія Василівна
Дата ухвалення: 2014-02-13 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ
АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
УХВАЛА

13 лютого 2014 року
Справа №804/2422/14

Суддя Дніпропетровського окружного
адміністративного суду Боженко Н.В.,
розглянувши у місті Дніпропетровську
матеріали адміністративного позову
ОСОБА_1 до Головного управління
юстиції у Дніпропетровській області
про визнання протиправною
бездіяльності, скасування наказу від
12.03.2009 року №243, зобов'язання вчинити
певні дії, -

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 звернувся до
Дніпропетровського окружного
адміністративного суду з
адміністративним позовом до Головного
управління юстиції у
Дніпропетровській області, в якому
просить визнати протиправною
бездіяльність Головного управління
юстиції у Дніпропетровській області,
яка виявилася у неналежному проведенні
правової експертизи поданих
документів на відповідність їх
законодавству України та статуту
організації та у приховуванні від
просвітян області і позивача факту
прийняття рішення та видання наказу
№243 від 12.03.2009 року, зобов'язати Головне
управління юстиції у
Дніпропетровській області у місячний
строк провести повторну експертизу
поданих ОСОБА_2 документів на
відповідність їх законодавству
України та Статуту організації,
зобов'язати начальника Головного
управління юстиції у
Дніпропетровській області скасувати
наказ від 12.03.2009 року №243 «Про взяття до
відома інформації про зміну керівних
органів Дніпропетровського обласного
об'єднання Всеукраїнського товариства
«Просвіта» імені Тараса Шевченка» та
вилучити з Державного реєстру
юридичних осіб та фізичних
осіб-підприємців внесеного запису про
зміну керівництва Дніпропетровського
обласного об'єднання Всеукраїнського
товариства «Просвіта».

Згідно п. 5 ч. 1 ст. 107 Кодексу
адміністративного судочинства
України, суддя після одержання
позовної заяви з'ясовує, чи подано
адміністративний позов у строк,
встановлений законом (якщо
адміністративний позов подано з
порушенням встановленого законом
строку звернення до суду, то чи
достатньо підстав для визнання причин
пропуску строку звернення поважними).

Суд дослідивши матеріали
адміністративного позову виходить з
наступного.

Частиною 1, 2 ст. 99 Кодексу
адміністративного судочинства України
визначено, що адміністративний позов
може бути подано в межах строку
звернення до адміністративного суду,
встановленого цим Кодексом або іншими
законами. Для звернення до
адміністративного суду за захистом
прав, свобод та інтересів особи
встановлюється шестимісячний строк,
який, якщо не встановлено інше,
обчислюється з дня, коли особа
дізналася або повинна була дізнатися
про порушення своїх прав, свобод чи
інтересів.

Так, під строком звернення до
адміністративного суду розуміється
строк, протягом якого особа має право
звернутися з адміністративним позовом
і розраховувати на одержання судового
захисту. Дотримання цього строку є
однією з умов для реалізації права на
позов у публічно-правових відносинах.
Вона дисциплінує учасників цих
відносин у випадку, якщо вони стали
спірними.

Як зазначено в позові після відкриття у
Бабушкінському районному суді
м.Дніпропетровська провадження у
справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про
витребування свідоцтва і одержання
позивачем копії позовної заяви від
13.07.2009 року з копіями поданих до неї
документів позивач довідався про те, що
Головне управління юстиції у
Дніпропетровській області 12.03.2009 року
видало наказ « 243 «Про взяття до відома
інформації про зміну керівних органів
Дніпропетровського обласного
обєднання Всеукраїнського товариства
«Просвіта» ім.Тараса Шевченка», однак
до суду позивач звернувся лише 10.02.2014
року, тобто ним пропущено законодавчо
встановлений строк звернення до
адміністративного суду.

Поважною причиною пропуску строку
визнається лише та, що пов'язана з
дійсними істотними труднощами для їх
вчинення. При цьому, позивачем не
зазначено та не надано суду належних та
допустимих доказів поважності причин
пропуску строку звернення до суду.

Відповідно до ст. 100 Кодексу
адміністративного судочинства України
адміністративний позов, поданий після
закінчення строків, установлених
законом, залишається без розгляду, якщо
суд на підставі позовної заяви та
доданих до неї матеріалів не знайде
підстав для визнання причин пропуску
строку звернення до адміністративного
суду поважними, про що постановляється
ухвала. Позовна заява може бути
залишена без розгляду як на стадії
вирішення питання про відкриття
провадження в адміністративній справі
без проведення судового засідання, так
і в ході підготовчого провадження чи
судового розгляду справи.

У зв'язку із викладеним вище, суд вважає
правомірним залишити позовну заяву без
розгляду, оскільки позивачем пропущено
строк звернення до адміністративного
суду, а суд не знайшов на підставі
позовної заяви та доданих до неї
матеріалів підстав для визнання причин
пропуску строку звернення до
адміністративного суду поважними.

Керуючись ст. ст. 99, 100, 107. 155 Кодексу
адміністративного судочинства
України, суддя, -

УХВАЛИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Головного
управління юстиції у
Дніпропетровській області про
визнання протиправною бездіяльності,
скасування наказу від 12.03.2009 року №243,
зобов'язання вчинити певні дії -
залишити без розгляду.

Роз'яснити позивачу, що згідно частини 3
статті 155 Кодексу адміністративного
судочинства України особа, позовна
заява якої залишена без розгляду, після
усунення підстав, з яких заява була
залишена без розгляду, має право
звернутися до адміністративного суду в
загальному порядку.

Ухвала суду може бути оскаржена до
Дніпропетровського апеляційного
адміністративного суду шляхом подання
апеляційної скарги через
Дніпропетровський окружний
адміністративний суд з одночасним
направленням копії апеляційної скарги
особою, яка її подає, до суду
апеляційної інстанції.

Апеляційна скарга на ухвалу суду
першої інстанції подається протягом
п'яти днів з дня проголошення ухвали.
Якщо ухвалу було постановлено у
письмовому провадженні або без виклику
особи, яка її оскаржує, апеляційна
скарга подається протягом п'яти днів з
дня отримання копії ухвали.

У разі якщо справа розглядалась судом
за місцезнаходженням суб'єкта владних
повноважень і він не був присутній у
судовому засіданні під час
проголошення судового рішення, але
його було повідомлено про можливість
отримання копії ухвали суду
безпосередньо в суді, то п'ятиденний
строк на апеляційне оскарження ухвали
суду обчислюється з наступного дня
після закінчення п'ятиденного строку з
моменту отримання суб'єктом владних
повноважень повідомлення про
можливість отримання копії ухвали
суду.

Ухвала суду набирає законної сили
відповідно до вимог ст. 254 Кодексу
адміністративного судочинства
України.

Суддя Н.В. Боженко