Справа № 807/980/13-а
Суддя: Ніколін В.В.
Дата ухвалення: 2014-03-04 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ЛЬВІВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ
АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

04 березня 2014 р.
Справа № 6383/13

Колегія суддів Львівського
апеляційного адміністративного суду в
складі:

головуючого судді
Ніколіна В.В.,

суддів
Качмара В.Я., Гінди О.М.,

розглянувши у порядку письмового
провадження в м. Львові апеляційну
скаргу Пайовиків кредитної спілки
"Мрія" в особі спостережної ради
кредитної спілки "Мрія" в кількості 52000
членів спілки на ухвалу Закарпатського
окружного адміністративного суду від
29.03.2013 року у справі за позовом
Пайовиків кредитної спілки "Мрія" в
особі спостережної ради кредитної
спілки "Мрія" в кількості 52000 членів
спілки до Відділу примусового
виконання рішень управління державної
виконавчої служби головного
управління юстиції у Закарпатській
області про визнання неправомірними
дій та скасування акту, -

ВСТАНОВИЛА :

Пайовики кредитної спілки "Мрія" в
особі спостережної ради кредитної
спілки "Мрія" 28.03.2013 року звернулися до
суду з адміністративним позовом до
Відділу примусового виконання рішень
управління державної виконавчої
служби головного управління юстиції у
Закарпатській області про визнання
неправомірними дій та скасування акту,
якою просять суд задовольнити
клопотання про вжиття заходів
забезпечення адміністративного позову
у справі за адміністративним позовом
Пайовиків КС «Мрія» в особі
спостережної ради КС «Мрія» до
головного державного виконавця
відділу примусового виконання рішень
управління державної виконавчої
служби головного управління юстиції у
Закарпатській області Секерня В.М. про
що винести ухвалу про забезпечення
позову; визнати дії головного
державного виконавця відділу
примусового виконання рішень
управління державної виконавчої
служби головного управління юстиції у
Закарпатській області Секерня В.М. по
вчинених виконавчих діях, що призвели
до призначення прилюдних торгів
арештованого майна, яке належить всім
членам КС «Мрія», що встановлено в
рішенні Ужгородського міськрайонного
суду Закарпатської області від 05.05.2011
року по справі 2п-27/11, яке набуло
законної сили - неправомірними.

Оскаржуваною ухвалою Закарпатського
окружного адміністративного суду від
29.03.2013 року повернуто позов.

У поданій апеляційній скарзі позивач
просить зазначену ухвалу скасувати та
прийняти нову, якою справу направити на
продовження розгляду до суду першої
інстанції, покликаючись на порушення
судом першої інстанції норм
процесуального права. Вказує про те, що
спостережна рада згідно ст. 15 Закону
України «Про кредитні спілки» є тим
самим представником вповноваженим на
представлення інтересів громадян -
пайовиків, оскільки наділена
повноваженнями представляти інтереси
всіх членів кредитної спілки, тому є
тим компетентним органом, якому
доручено захищати цивільні права та
інтереси тих членів спілки, законні
права яких порушено. А тому спостережна
рада має право звертатися до суду і
представляти інтереси згідно чинного
законодавства.

Сторони по справі належним чином судом
були повідомлені, однак з невідомих для
суду причин не з'явилися в зал судового
засідання, а тому відповідно до ч. 1 ст.
197 КАС України суд апеляційної
інстанції може розглянути справу в
порядку письмового провадження за
наявними у справі матеріалами, якщо
справу може бути вирішено на основі
наявних у ній доказів, у разі
неприбуття жодної з осіб, які беруть
участь у справі, у судове засідання,
хоча вони були належним чином
повідомлені про дату, час і місце
судового засідання.

Заслухавши суддю-доповідача,
перевіривши матеріали справи та доводи
апеляційної скарги у їх сукупності,
колегія суддів приходить до
переконання, що подана скарга підлягає
задоволенню з наступних мотивів.

Суд першої інстанції встановив, що
позивачі, тобто пайовики КС «Мрія», є
фізичними особами і громадянами
України і звернулися вони до суду з
даним позовом в особі спостережної
ради КС «Мрія» , головою якої є Король
Ю.М. і такі повноваження на звернення до
суду з позовом визначенні ст. 15 Закону
України «Про кредитні спілки».
Оскільки позивачі є фізичними особами,
тому відповідно ч. 58 КАС України до суду
слід було надати довіреності, які
посвідчуються нотаріусом або
посадовою особою, якій відповідно до
закону надано право посвідчувати
довіреності, однак таких суду надано не
було, що в свою чергу дає підстави суду
вважати, що голова спостережної ради КС
«Мрія» Король Ю.М. не має документів, що
підтверджують повноваження
представника, яка бере участь в
адміністративному процесі, а отже і
немає права підпису даної позовної
заяви у зв'язку з відсутністю
довіреності чи іншого документу, що
підтверджує повноваження
представника. Голова спостережної ради
кредитної спілки не має
представницьких повноважень
самостійно діяти від імені
спостережної ради, як і не в праві, без
спеціального доручення діяти від імені
кредитної спілки перед третіми
особами. Також голова спостережної
ради, без спеціального доручення
отриманого згідно закону, не вправі
представляти окремо члена кредитної
спілки.

Статтею 56 КАС Країни передбачено, що
сторона, а також третя особа в
адміністративній справі можуть брати
участь в адміністративному процесі
особисто і через представника.
Представником може бути фізична особа,
яка відповідно до частини другої
статті 48 цього Кодексу має
адміністративну процесуальну
дієздатність. Представники беруть
участь в адміністративному процесі на
основі договору або закону. Законним
представником органу, підприємства,
установи, організації в суді є його
керівник чи інша особа, уповноважена
законом, положенням, статутом. Як
законні представники діють також
органи та інші особи, яким законом
надано право захищати права, свободи та
інтереси інших осіб. Відповідно до п.4 ч.
3 ст. 108 КАС України, суд своєю ухвалою
повертає позовну заяву позивачу, якщо
позовну заяву від імені позивача
подано особою, яка не має повноважень
на ведення справи.

Такі висновки суду першої інстанції, на
думку колегії суддів, не відповідають
нормам матеріального права.

Як вбачається з матеріалів справи,
пайовики кредитної спілки "Мрія" в
особі спостережної ради кредитної
спілки "Мрія" в кількості 52000 членів
спілки звернулися до суду з позовною
заявою до Відділу примусового
виконання рішень управління державної
виконавчої служби головного
управління юстиції у Закарпатській
області, якою просять суд задовольнити
клопотання про вжиття заходів
забезпечення адміністративного позову
у справі за адміністративним позовом
пайовиків КС «Мрія» в особі
спостережної ради КС «Мрія» до
головного державного виконавця
відділу примусового виконання рішень
управління державної виконавчої
служби головного управління юстиції у
Закарпатській області Секерня В.М. про
що винести ухвалу про забезпечення
позову; визнати дії головного
державного виконавця відділу
примусового виконання рішень
управління державної виконавчої
служби головного управління юстиції у
Закарпатській області Секерня В.М. по
вчинених виконавчих діях, що призвели
до призначення прилюдних торгів
арештованого майна, яке належить всім
членам КС «Мрія», що встановлено в
рішенні Ужгородського міськрайонного
суду Закарпатської області від 05.05.2011
року по справі 2п-27/11, яке набуло
законної сили - неправомірними.

Відповідно до статті 48 КАС України
здатність мати процесуальні права та
обов'язки в адміністративному
судочинстві (адміністративна
процесуальна правоздатність)
визнається за громадянами України,
іноземцями, особами без громадянства,
органами державної влади, іншими
державними органами, органами влади
Автономної Республіки Крим, органами
місцевого самоврядування, їхніми
посадовими і службовими особами,
підприємствами, установами,
організаціями (юридичними особами).
Здатність особисто здійснювати свої
адміністративні процесуальні права та
обов'язки, у тому числі доручати
ведення справи представникові
(адміністративна процесуальна
дієздатність), належить фізичним
особам, які досягли повноліття і не
визнані судом недієздатними, а також
фізичним особам до досягнення цього
віку у спорах з приводу
публічно-правових відносин, у яких вони
відповідно до законодавства можуть
самостійно брати участь. Здатність
особисто здійснювати свої
адміністративні процесуальні права та
обов'язки, у тому числі доручати
ведення справи представникові
(адміністративна процесуальна
дієздатність), належить органам
державної влади, іншим державним
органам, органам влади Автономної
Республіки Крим, органам місцевого
самоврядування, їхнім посадовим і
службовим особам, підприємствам,
установам, організаціям (юридичним
особам). Тому особою, що бере участь у
справі, можуть бути лише особи, які
володіють процесуальною
правоздатністю. Для того, щоб особа
стала носієм процесуальної
правоздатності, необхідний юридичний
факт, який би обумовив виникнення
адміністративного процесу.

Частинами 7,8 ст.56 КАС України визначено,
що законним представником органу,
підприємства, установи, організації в
суді є його керівник чи інша особа,
уповноважена законом, положенням,
статутом. Як законні представники
діють також органи та інші особи, яким
законом надано право захищати права,
свободи та інтереси інших осіб.

Відповідно до ч.1,4 ст.58 КАС України,
повноваження представників, які беруть
участь в адміністративному процесі на
основі договору, на здійснення
представництва в суді повинні бути
підтверджені довіреністю. Оригінали
довіреностей або засвідчені підписом
судді копії з них приєднуються судом до
справи. Довіреність фізичної особи на
ведення справи в адміністративному
суді посвідчується нотаріусом або
посадовою особою, якій відповідно до
закону надано право посвідчувати
довіреності.

Враховуючи вищевикладене, оскільки
позивачі є фізичними особами, тому
відповідно ч. 58 КАС України до суду слід
було надати довіреності, які
посвідчуються нотаріусом або
посадовою особою, якій відповідно до
закону надано право посвідчувати
довіреності, однак таких суду надано не
було, що в свою чергу дає підстави суду
вважати, що голова спостережної ради КС
«Мрія» Король Ю.М. не має документів, що
підтверджують повноваження
представника, яка бере участь в
адміністративному процесі, а отже і
немає права підпису даної позовної
заяви у зв'язку з відсутністю
довіреності чи іншого документу, що
підтверджує повноваження
представника.

Статтею 15 Закону України «Про кредитні
спілки» визначено, що спостережна рада
представляє інтереси членів кредитної
спілки в період між загальними зборами.
Спостережна рада кредитної спілки
підзвітна загальним зборам членів
кредитної спілки і в межах компетенції,
визначеної цим Законом та статутом
кредитної спілки, контролює і регулює
діяльність правління та кредитного
комітету. До компетенції спостережної
ради кредитної спілки належить:
затвердження положень про порядок
надання послуг, передбачених цим
Законом та статутом кредитної спілки,
членам кредитної спілки; встановлення
видів кредитів, що надаються кредитною
спілкою; вирішення питань про
прийняття нових членів до кредитної
спілки та припинення членства у
кредитній спілці; затвердження у
випадках, передбачених статутом
кредитної спілки, рішень кредитного
комітету про надання кредиту;
визначення порядку прийняття рішень
про придбання та продаж майна
кредитної спілки, використання
тимчасово вільних коштів; затвердження
кошторису та штатного розпису
кредитної спілки; затвердження
положення про структурні підрозділи
кредитної спілки; призначення голови
та членів правління, а також членів
кредитного комітету; визначення
кваліфікаційних вимог до членів
кредитного комітету, працівників
кредитної спілки та залучених на
договірних умовах експертів згідно з
нормативно-правовими актами
Уповноваженого органу та статутом
спілки; прийняття рішення про вступ
кредитної спілки до асоціації
кредитних спілок та/або об'єднаної
кредитної спілки і вихід з таких
асоціацій та/або об'єднаної кредитної
спілки, якщо ці питання статутом
кредитної спілки не віднесені до
виключної компетенції загальних
зборів членів кредитної спілки.
Спостережна рада вирішує й інші
питання діяльності кредитної спілки,
за винятком тих, що належать до
виключної компетенції загальних
зборів членів кредитної спілки. В свою
чергу голова спостережної ради
організує роботу спостережної ради
кредитної спілки, головує на її
засіданнях та звітує про роботу
спостережної ради на загальних зборах
членів кредитної спілки. Голова
спостережної ради кредитної спілки
несе персональну відповідальність за
виконання покладених на спостережну
раду завдань.

А тому колегія суддів враховуючи
вказане законодавче положення
встановила, що голова спостережної
ради кредитної спілки не має
представницьких повноважень
самостійно діяти від імені
спостережної ради, як і не в праві, без
спеціального доручення діяти від імені
кредитної спілки перед третіми
особами. Також голова спостережної
ради, без спеціального доручення
отриманого згідно закону, не вправі
представляти окремо члена кредитної
спілки.

Колегія суддів звертає увагу на подану,
як доказ правомірності дій суду першої
інстанції, яка регулює подібні
правовідносини в адміністративному
процесі ухвалу Львівського
апеляційного адміністративного суду з
якої вбачається, що відповідно до п.15.1
Статуту КС «Мрія» (далі - Статут) та ст.11
Закону України «Про кредитні спілки»
пайовики кредитної спілки не вправі
звертатися до суду за захистом прав та
інтересів інших учасників спілки та
самої спілки поза відносинами
представництва, а також обгрунтовувати
свої вимоги порушенням прав інших
учасників спілки. Згідно Розділу 9
Статуту та ст.15 Закону вбачається
відсутність права спостережної ради на
звернення до суду із адміністративним
позовом в інтересах товариства та
пайовиків. Будь-яких довіреностей, як і
документів, які б підтверджували право
спостережної ради КС «Мрія» на
представництво інтересів пайовиків
надано не було. Із системного аналізу
Статуту КС «Мрія» та Закону України
№2908-ІІІ апеляційний суд погоджується
із висновком суду першої інстанції, що
КС «Мрія» є юридичною особою та може
виступати позивачем та відповідачем у
суді, а її законним представником є
голова правління кредитної спілки,
якому надано права без доручення
представляти інтереси кредитної
спілки та діяти від її імені у
відносинах із державою, іншими
юридичними та фізичними особами.

Враховуючи вищенаведене,
адміністративний позов поданий
пайовиками спілки (які не вправі
звертатися до суду за захистом прав та
інтересів інших учасників спілки та
самої спілки, та у яких відсутні
належні документи на представництво
інтересів), підписаний головою
спостережної ради КС «Мрія» (у якого
відстутні передбачені ст.58 КАС України
документи на представництво інтересів
фізичних осіб). Отже колегія суддів
погоджується з доводами викладеними в
судовому рішенні апеляційного суду та
аналізом законодавства.

Доводи апелянта, щодо оскарження
ухвали про повернення позовної заяви і
заперечення її з огляду аналогічного
позову, яким ухвалою Львівського
апеляційного адміністративного суду
від 13.12.2011 року апеляційну скаргу
підрозділу примусового виконання
рішень відділу ДВС ГУЮ у Закарпатській
області - залишено без задоволення, а
ухвалу Закарпатського окружного
адміністративного суду від 12.09.2011 року
у справі за позовом пайовиків
кредитної спілки "Мрія" до підрозділу
примусового виконання рішень відділу
ДВС ГУЮ у Закарпатській області про
визнання дій неправомірними - залишено
без змін, чим заборонено підрозділу
примусового виконання рішень відділу
ДВС ГУЮ у Закарпатській області
проводити виконавчі дії щодо
проведення прилюдних торгів з
реалізації арештованого майна, а саме
спальний котедж "Шаяночка"
місцезнаходження майна: Закарпатська
область, Хустський район, с. Шаян, вул..
Центральна, (без назви (назва нечинна)
буд. 74 до ухвалення рішення в
адміністративній справі. Однак колегія
суддів враховуючи вищевикладене не
вважає що дані правовідносини мають
схожий характер розгляду і
співвідносяться сторонами та рішенням
на яке заборонено вчиняти дії
державному виконавцю. А тому рішення до
аналогічного застосування не підлягає.

Відповідно до статті 155 КАС України Суд
постановляє ухвалу про залишення заяви
без розгляду, якщо заяву від імені
заінтересованої особи подано особою,
яка не має повноважень на ведення
справи.

За правилом ч. 5 ст. 106 КАС до позовної
заяви, яка подається представником
позивача, додається довіреність чи
інший документ, що стверджує його
повноваження (факт батьківства,
усиновлення, опіки, піклування). Подача
позовної заяви до суду без наявності
належних повноважень підставою для
повернення позовної заяви (п. 4 ч. 3 ст. 108
КАС), а щодо прийнятої заяви - для
залишення її судом без розгляду.

Аналогічні наслідки настають і тоді,
коли позовна заява підписана не
позивачем, а невстановленою особою або
особою, яка не була на це уповноважена,
зокрема заступниками керівників,
виконуючими обов'язки, які не подали
суду доказів, які б свідчили про їх
статус та повноваження підписувати
позовну заяву,

Суд залишає позовну заяву без розгляду,
якщо у провадженні цього або іншого
адміністративного суду (загального чи
окружного суду першої інстанції чи
суду апеляційної інстанції) є
адміністративна справа про спір між
тими самими сторонами, про той самий
предмет і з тих самих підстав.
Зазначена норма застосовується, коли
позивач звернувся до того самого чи
іншого адміністративного суду
декілька разів з тотожним позовом.
Практично може виникнути ситуація,
коли обидва суди, довідавшись про іншу
тотожну справу, залишають заяви без
розгляду. В такому випадку одна з ухвал
суду та, яка постановлена пізніше,
підлягає скасуванню, оскільки на
момент її постановлення, підстави для
залишення заяви без розгляду вже
відпали. Про наявність іншої справи з
тотожного спору суд довідується,
насамперед, від відповідача. Проте суд
може з власної ініціативи збирати
відповідні докази, зокрема з Єдиного
державного реєстру судових рішень.
Залишити позовну заяву без розгляду з
цієї підстави суд може лише у разі
підтвердження факту розгляду тотожної
справи іншим судом допустимими
доказами. Такими можуть бути лише
ухвали суду про відкриття провадження
у справі.

А тому колегія суддів з аналізу
матеріалів справи приходить до
висновку, що суд першої інстанції не
вірно застосував норми процесуального
права, оскільки в даному випадку
позовна заява повертається позивачеві,
оскільки подана не вповноваженою на те
особою та органом. Враховуючі вище
викладене, суд приходить до висновку що
в даному випадку позовну заяву від
імені позивачів подано особою, яка не
має повноважень на ведення справ, а
тому в силу вимог п.4 ч.3 ст. 108 КАС
України дану позовну заяву слід
повернути позивачу.

А тому висновки суду першої інстанції
не відповідають нормам процесуального
права.

Згідно п. 4 ч. 1 ст. 204 КАС України
підставою для скасування ухвали суду,
яка перешкоджає подальшому
провадженню у справі, і направлення
справи для продовження розгляду до
суду першої інстанції є порушення норм
матеріального чи процесуального права,
які призвели до неправильного
вирішення питання.

Керуючись ст. ст. 195, 197, 199, 204, 205, 206, 254 КАС
України, колегія суддів, -

УХВАЛИЛА:

Апеляційну скаргу Пайовиків кредитної
спілки "Мрія" в особі спостережної ради
кредитної спілки "Мрія" в кількості 52000
членів спілки - задовольнити.

Ухвалу Закарпатського окружного
адміністративного суду від 29.03.2013 року
у справі № 807/980/13-а - скасувати та
направити до суду першої інстанції для
продовження розгляду.

Ухвала набирає законної сили та
оскарження не підлягає.

Головуючий
В.В. Ніколін

Судді
В.Я. Качмар

О.М. Гінда