Справа № 826/145/14
Суддя: Кузьменко В. В.
Дата ухвалення: 2014-02-27 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ
АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД Справа: № 826/145/14
Головуючий у 1-й інстанції: Савченко А.
Суддя-доповідач: Кузьменко В. В.
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

27 лютого 2014 року
м. Київ

Колегія Київського апеляційного
адміністративного суду у складі:

головуючого -
судді Кузьменко В. В.,

суддів
Василенка Я. М., Степанюка А. Г.,

за участю
секретаря Рипік О. А.,

розглянувши у відкритому судовому
засіданні у м. Києві справу за
адміністративним позовом Київської
міської державної адміністрації до
Депутатської фракції Політичної
партії "УДАР (Український
Демократичний Альянс за Реформи)
Віталія Кличка", ОСОБА_5, ОСОБА_6, ОСОБА_7,
ОСОБА_8, Київської міської організації
політичної партії Всеукраїнського
об'єднання "Батьківщина",
Всеукраїнської громадської
організації "Народна солідарність за
соціальний захист та взаємодопомогу",
треті особи: Головне управління
Міністерства внутрішніх справ України
в м. Києві, Прокуратура м. Києва про
обмеження права на мирні зібрання, за
апеляційною скаргою Київської міської
організації політичної партії "ВО
Батьківщина", ОСОБА_6, ОСОБА_10 та осіб,
які приєдналися до апеляційної скарги
ОСОБА_10, а саме:

1 ОСОБА_11

2 ОСОБА_12

3 ОСОБА_13

4 ОСОБА_14

5 ОСОБА_15

6 ОСОБА_16

7 ОСОБА_17

8 ОСОБА_18

9 ОСОБА_392

10 ОСОБА_19

11 ОСОБА_20

12 ОСОБА_21

13 ОСОБА_22

14 ОСОБА_23

15 ОСОБА_24

16 ОСОБА_25

17 ОСОБА_26

18 ОСОБА_27

19 ОСОБА_28

20 ОСОБА_29

21 ОСОБА_30

22 ОСОБА_31

23 ОСОБА_32

24 ОСОБА_33

25 ОСОБА_34

26 ОСОБА_35

27 ОСОБА_36

28 ОСОБА_37

29 ОСОБА_38

30 ОСОБА_39

31 ОСОБА_40

32 ОСОБА_41

33 ОСОБА_42

34 ОСОБА_43

35 ОСОБА_44

36 ОСОБА_45

37 ОСОБА_46

38 ОСОБА_47

39 ОСОБА_48

40 ОСОБА_49

41 ОСОБА_50

42 ОСОБА_51

43 ОСОБА_52

44 ОСОБА_53

45 ОСОБА_54

46 ОСОБА_55

47 ОСОБА_56

48 ОСОБА_57

49 ОСОБА_58

50 ОСОБА_59

51 ОСОБА_60

52 ОСОБА_61

53 ОСОБА_62

54 ОСОБА_63

55 ОСОБА_64

56 ОСОБА_65

57 ОСОБА_66

58 ОСОБА_67

59 ОСОБА_68

60 ОСОБА_69

61 ОСОБА_70

62 ОСОБА_71

63 ОСОБА_72

64 ОСОБА_73

65 ОСОБА_74

66 ОСОБА_75

67 ОСОБА_76

68 ОСОБА_77

69 ОСОБА_78

70 ОСОБА_79

71 ОСОБА_80

72 ОСОБА_81

73 ОСОБА_82

74 ОСОБА_83

75 ОСОБА_84

76 ОСОБА_85

77 ОСОБА_86

78 ОСОБА_87

79 ОСОБА_88

80 ОСОБА_89

81 ОСОБА_90

82 ОСОБА_91

83 ОСОБА_92

84 ОСОБА_93

85 ОСОБА_94

86 ОСОБА_95

87 ОСОБА_96

88 ОСОБА_97

89 ОСОБА_98

90 ОСОБА_99

91 ОСОБА_100

92 ОСОБА_101

93 ОСОБА_102

94 ОСОБА_103

95 ОСОБА_104

96 ОСОБА_105

97 ОСОБА_106

98 ОСОБА_107

99 ОСОБА_108

100 ОСОБА_109

101 ОСОБА_110

102 ОСОБА_111

103 ОСОБА_112

104 ОСОБА_113

105 ОСОБА_114

106 ОСОБА_115

107 ОСОБА_116

108 ОСОБА_117

109 ОСОБА_118

110 ОСОБА_119

111 ОСОБА_120

112 ОСОБА_121

113 ОСОБА_122

114 ОСОБА_123

115 ОСОБА_124

116 ОСОБА_125

117 ОСОБА_126

118 ОСОБА_127

119 ОСОБА_128

120 ОСОБА_129

121 ОСОБА_130

122 ОСОБА_131

123 ОСОБА_132

124 ОСОБА_133

125 ОСОБА_134

126 ОСОБА_135

127 ОСОБА_136

128 ОСОБА_137

129 ОСОБА_138

130 ОСОБА_139

131 ОСОБА_140

132 ОСОБА_141

133 ОСОБА_142

134 ОСОБА_143

135 ОСОБА_144

136 ОСОБА_145

137 ОСОБА_146

138 ОСОБА_147

139 ОСОБА_148

140 ОСОБА_149

141 ОСОБА_150

142 ОСОБА_151

143 ОСОБА_152

144 ОСОБА_153

145 ОСОБА_154

146 ОСОБА_155

147 ОСОБА_156

148 ОСОБА_157

149 ОСОБА_158

150 ОСОБА_159

151 ОСОБА_160

152 ОСОБА_161

153 ОСОБА_162

154 ОСОБА_163

155 ОСОБА_164

156 ОСОБА_165

157 ОСОБА_166

158 ОСОБА_167

159 ОСОБА_168

160 ОСОБА_169

161 ОСОБА_170

162 ОСОБА_171

163 ОСОБА_172

164 ОСОБА_173

165 ОСОБА_174

166 ОСОБА_175

167 ОСОБА_176

168 ОСОБА_177

169 ОСОБА_178

170 ОСОБА_179

171 ОСОБА_180

172 ОСОБА_181

173 ОСОБА_182

174 ОСОБА_183

175 ОСОБА_184

176 ОСОБА_185

177 ОСОБА_186

178 ОСОБА_187

179 ОСОБА_188

180 ОСОБА_189

181 ОСОБА_190

182 ОСОБА_191

183 ОСОБА_192

184 ОСОБА_193

185 ОСОБА_194

186 ОСОБА_195

187 ОСОБА_196

188 ОСОБА_197

189 ОСОБА_198

190 ОСОБА_199

191 ОСОБА_200

192 ОСОБА_201

193 ОСОБА_202

194 ОСОБА_203

195 ОСОБА_204

196 ОСОБА_205

197 ОСОБА_206

198 ОСОБА_207

199 ОСОБА_208

200 ОСОБА_209

201 ОСОБА_210

202 ОСОБА_9

203 ОСОБА_211

204 ОСОБА_212

205 ОСОБА_213

206 ОСОБА_214

207 ОСОБА_215

208 ОСОБА_216

209 ОСОБА_217

210 ОСОБА_218

211 ОСОБА_219

212 ОСОБА_220

213 ОСОБА_221

214 ОСОБА_222

215 ОСОБА_223

216 ОСОБА_224

217 ОСОБА_225

218 ОСОБА_226

219 ОСОБА_227

220 ОСОБА_228

221 ОСОБА_229

222 ОСОБА_230

223 ОСОБА_231

224 ОСОБА_232

225 ОСОБА_233

226 ОСОБА_234

227 ОСОБА_235

228 ОСОБА_236

229 ОСОБА_237

230 ОСОБА_238

231 ОСОБА_239

232 ОСОБА_240

233 ОСОБА_241

234 ОСОБА_242

235 ОСОБА_243

236 ОСОБА_244

237 ОСОБА_245

238 ОСОБА_246

239 ОСОБА_247

240 ОСОБА_248

241 ОСОБА_249

242 ОСОБА_250

243 ОСОБА_251

244 ОСОБА_252

245 ОСОБА_253

246 ОСОБА_254

247 ОСОБА_255

248 ОСОБА_256

249 ОСОБА_257

250 ОСОБА_258

251 ОСОБА_259

252 ОСОБА_260

253 ОСОБА_261

254 ОСОБА_262

255 ОСОБА_263

256 ОСОБА_264

257 ОСОБА_265

258 ОСОБА_266

259 ОСОБА_267

260 ОСОБА_268

261 ОСОБА_269

262 ОСОБА_270

263 ОСОБА_271

264 ОСОБА_272

265 ОСОБА_273

266 ОСОБА_274

267 ОСОБА_275

268 ОСОБА_276

269 ОСОБА_277

270 ОСОБА_278

271 ОСОБА_279

272 ОСОБА_280

273 ОСОБА_281

274 ОСОБА_282

275 ОСОБА_283

276 ОСОБА_284

277 ОСОБА_285

278 ОСОБА_286

279 ОСОБА_287

280 ОСОБА_288

281 ОСОБА_289

282 ОСОБА_290

283 ОСОБА_291

284 ОСОБА_292

285 ОСОБА_293

286 ОСОБА_294

287 ОСОБА_293

288 ОСОБА_295

289 ОСОБА_204

290 ОСОБА_296

291 ОСОБА_297

292 ОСОБА_298

293 ОСОБА_299

294 ОСОБА_300

295 ОСОБА_301

296 ОСОБА_302

297 ОСОБА_303

298 ОСОБА_304

299 ОСОБА_305

300 ОСОБА_306

301 ОСОБА_307

302 ОСОБА_308

303 ОСОБА_309

304 ОСОБА_310

305 ОСОБА_311

306 ОСОБА_312

307 ОСОБА_313

308 ОСОБА_314

309 ОСОБА_315

310 ОСОБА_316

311 ОСОБА_317

312 ОСОБА_318

313 ОСОБА_319

314 ОСОБА_320

315 ОСОБА_321

316 ОСОБА_322

317 ОСОБА_323

318 ОСОБА_324

319 ОСОБА_325

320 ОСОБА_326

321 ОСОБА_327

322 ОСОБА_328

323 ОСОБА_329

324 ОСОБА_330

325 ОСОБА_331

326 ОСОБА_332

327 ОСОБА_333

328 ОСОБА_334

329 ОСОБА_335

330 ОСОБА_336

331 ОСОБА_337

332 ОСОБА_338

333 ОСОБА_339

334 ОСОБА_340

335 ОСОБА_341

336 ОСОБА_342

337 ОСОБА_343

338 ОСОБА_344

339 ОСОБА_345

340 ОСОБА_346

341 ОСОБА_347

342 ОСОБА_348

343 ОСОБА_349

344 ОСОБА_350

345 ОСОБА_351

346 ОСОБА_352

347 ОСОБА_353

348 ОСОБА_354

349 ОСОБА_355

350 ОСОБА_356

351 ОСОБА_357

352 ОСОБА_358

353 ОСОБА_359

354 ОСОБА_360

355 ОСОБА_361

356 ОСОБА_362

357 ОСОБА_363

358 ОСОБА_364

359 ОСОБА_365

360 ОСОБА_366

361 ОСОБА_367

362 ОСОБА_368

363 ОСОБА_369

364 ОСОБА_370

365 ОСОБА_371

366 ОСОБА_372

367 ОСОБА_373

368 ОСОБА_374

369 ОСОБА_375

370 ОСОБА_376

371 ОСОБА_377

372 ОСОБА_378

373 ОСОБА_379

374 ОСОБА_380

375 ОСОБА_381

на постанову Окружного
адміністративного суду м. Києва від
06.01.2014 року, -

В С Т А Н О В И Л А :

Позивач звернувся до суду з позовом про
встановлення обмеження права на мирні
зібрання (пікетування, пішої ходи,
демонстрацій, мітингів, зборів інше)
шляхом заборони відповідачам та іншим
суб'єктам, що реалізують право на мирні
зібрання, проведення заходів,
використання гучномовців, автотехніки,
плакатів, встановлення наметів, сцен,
навісів з 08 січня 2014 року по 08 березня
2014 року за адресами: площа Михайлівська
з прилеглими вулицями:
Трьохсвятительська, Десятинна,
Михайлівська; площа Європейська з
прилеглими вулицями:
Трьохсвятительська, Костьольна,
Володимирський узвіз; парк Тараса
Шевченка з прилеглими вулицями: Льва
Толстого, Терещенківська,
Володимирська; бульвар Тараса
Шевченка; вулиця Грушевського,
Маріїнський парк та парк "Хрещатий",
включаючи вулиці: Садова, Банкова,
Інститутська, Лютеранська, Хрещатик,
Городецького, Богомольця, Шовковична,
Пилипа Орлика, Герцена, Командарма
Каменєва, Гусовського, Різницька,
Майдан Незалежності, включаючи
прилеглі вулиці.

Постановою Окружного
адміністративного суду м. Києва від
06.01.2014 року позовні вимоги задоволено.

Не погоджуючись з зазначеним судовим
рішенням, відповідачі Київська міська
організація політичної партії "ВО
Батьківщина", ОСОБА_6 та ОСОБА_10 подали
апеляційні скарги, в яких просять
скасувати постанову суду першої
інстанції як таку, що постановлена з
порушенням норм матеріального права,
та прийняти рішення, яким відмовити в
задоволенні позову в повному обсязі.
До апеляційної скарги ОСОБА_10 також
приєдналися ОСОБА_76 та інші особи,
згідно заяви від 25.02.2014 року.

В судове засідання з'явився
представник ОСОБА_6, апелянт ОСОБА_10, та
особи, які приєдналися до апеляційної
скарги ОСОБА_10, а саме: ОСОБА_76, ОСОБА_385,
ОСОБА_386, ОСОБА_148, ОСОБА_99, ОСОБА_387

Інші учасники процесу не з'явилися,
будучи належним чином повідомленими,
що не перешкоджає слуханню спірного
питання відповідно до вимог ч. 4 ст. 196
КАС України.

26.02.2014 року представником позивача
Шевченко Д. С. подано заяву про відмову
від позову на підставі п.2 ч. 1 ст. 157 КАС
України.

Представник ОСОБА_6 просив
задовольнити заяву та прийняти відмову
від позову, посилаючись на те, що це є
правом позивача.

ОСОБА_10, та особи, які приєдналися до
апеляційної скарги ОСОБА_10 просили
відмовити у задоволенні заяви,
посилаючись на те, що до вказаної заяви
не додано оригіналу довіреності на
представника Шевченко Д. С.

Заслухавши суддю-доповідача, учасників
процесу, перевіривши матеріали справи
та доводи скарг, колегія суддів вважає,
що провадження по справі підлягає
закриттю з таких підстав.

Відповідно до ч. 1 ст. 51 КАС України, крім
прав та обов'язків, визначених у ст. 49
цього Кодексу, позивач має право в
будь-який час до закінчення судового
розгляду збільшити або зменшити розмір
позовних вимог або відмовитися від
адміністративного позову. Позивач має
право відмовитися від
адміністративного позову у суді
апеляційної чи касаційної інстанції до
закінчення відповідно апеляційного чи
касаційного розгляду.

Відповідно до ст. 194 КАС України,
позивач може відмовитися від позову, а
сторони можуть примиритися у будь який
час до закінчення апеляційного
розгляду про що постановляється ухвала
відповідно до ст. ст. 112, 113 КАС України.

Згідно до ч. ч. 1, 2 ст. 112 КАС України -
позивач може відмовитися від
адміністративного позову повністю або
частково, а відповідач - визнати
адміністративний позов повністю або
частково. Відмова від
адміністративного позову чи визнання
адміністративного позову під час
підготовчого провадження мають бути
викладені в адресованій суду письмовій
заяві, яка приєднується до справи.

Сторона, а також третя особа в
адміністративній справі можуть брати
участь в адміністративному процесі
особисто і (або) через представника.
Представником може бути фізична особа,
яка відповідно до ч. 2 ст. 48 цього
Кодексу має адміністративну
процесуальну дієздатність (ч. 1-2 ст. 56
КАС України ).

Довіреності від імені органу,
підприємства, установи, організації
видаються за підписом керівника або
іншої уповноваженої на те законом,
положенням, статутом особи і
засвідчуються печаткою цього органу,
підприємства, установи, організації.

Повноваження на ведення справи в суді
дає представникові право на вчинення
від імені особи, яку він представляє,
усіх процесуальних дій, які може
вчинити ця особа.

Відповідно до ч. 1 ст. 58 КАС України,
повноваження представників, які беруть
участь в адміністративному процесі на
основі договору, на здійснення
представництва в суді повинні бути
підтверджені довіреністю. Оригінали
довіреностей або засвідчені підписом
судді копії з них приєднуються судом до
справи.

Довіреністю виконавчого органу
Київської міської ради (Київська
міська державна адміністрація)
Шевченко Дарину Сергіївну
уповноважено представляти інтереси
КМДА в судах України та наділено усіма
правами, наданими законодавством
позивачу, відповідачу, третій особі, в
тому числі правом повної або часткової
відмови від позовних вимог. За
довіреністю Шевченко Д. С користується
правом подання та підпису всіх
документів (у тому числі заяв),
необхідних для виконання наданих
повноважень.

Копія вказаної довіреності приєднана
до матеріалів справи при поданні
позову до суду, за її наявності
відкрито провадження в
адміністративній справі, видано копію
постанови суду першої інстанції 06.01.2014
року (а.с. 29, 59).

Після встановлення особи секретарем
судового засідання та перевірки
повноважень, 12.02.2014 року представник
Шевченко Д. С. отримала в Київському ААС
судову повістку про виклик на 13.02.2014
року, ознайомилася з матеріалами
справи, що підтверджується розписками
в матеріалах справи та доданою копією
довіреності.

Крім того, при подачі до канцелярії
Київського ААС заяви про відмову від
адміністративного позову 26.02.2014 року,
особу представника та повноваження
також перевірено працівниками суду,
копію довіреності приєднано до поданої
заяви.

Викладене вище свідчить про наявність
всіх підстав вважати підтвердженими
повноваження представника позивача
Шевченко Д. С., зокрема, на відмову від
позовних вимог.

Згідно ч. 1 ст. 203 КАС України, постанова
або ухвала суду першої інстанції
скасовується в апеляційному порядку і
позовна заява залишається без розгляду
або провадження у справі закривається
з підстав, встановлених відповідно
ст.155 і 157 цього Кодексу.

З матеріалів справи вбачається, що 06
січня 2014 року до КМДА надійшло письмове
повідомлення від Уманського районного
відділення Всеукраїнської громадської
організації "Народна солідарність за
соціальний захист та взаємодопомогу"
про намір проведення, починаючи з 08
січня 2014 року щоденно, безстроково,
мирних мітингів з метою захистити
Європейську інтеграцію, підтримку
"Євромайдану", автомобільних пробігів,
на які здійснюється тиск з боку
Державтоінспекції України,
недопущення наступу на свободу слова
та пересування в Україні.

Запланована кількість учасників 500-1000
чоловік, при цьому планується
залучення інших суб'єктів прав на мирні
зібрання, місце проведення акції -
площі Михайлівська та Європейська з
прилеглими вулицями:
Трьохсвятительська, Костьольна,
Володимирський узвіз; парк Шевченка з
прилеглими вулицями: Льва Толстого,
Терещенківська, Володимирська; бульвар
Шевченка, Маріїнський та Хрещатий
парки; вулиці Архітектора
Городецького, Герцена, Командарма
Камєнєва, приміщення Генеральної
прокуратури України з прилеглими
вулицями: Різницька та Гусовського.

30 листопада 2013 року до КМДА надійшло
повідомлення від голови Київської
міської організації політичної партії
Всеукраїнського об'єднання
"Батьківщина" про проведення 01 грудня
2013 року з 11 год. 00 хв. мирного заходу з
вимогою дострокового припинення
повноважень Президента України та
проведення позачергових виборів
Президента України у формі мирної ходи
по пішохідній та проїзній частині
доріг по маршруту: парк Тараса Шевченка
- вул. Володимирська - бульвар Тараса
Шевченка - Бессарабська площа - вулиця
Хрещатик - Майдан Незалежності - вулиця
Михайлівська - Михайлівська площа та
проведення безстрокового мітингу на
Михайлівській площі; орієнтовна
кількість учасників акції - 150 000 осіб;
під час проведення заходів заплановано
використання звукопідсилюючої
апаратури, агітаційних прапорів,
плакатів та інших форм
аудіовізуального висловлення
громадянської позиції.

Від Депутатської фракції Політичної
партії "УДАР ("Український
Демократичний Альянс за Реформи")
Віталія Кличка" надійшло повідомлення
від 30 листопада 2013 року про проведення
з 30 листопада 2013 року народними
депутатами України - членами
депутатської фракції зустрічей з
виборцями, за наступним адресами:
Михайлівська площа (включаючи прилеглі
вулиці: Трьохсвятительську,
Костьольну, Володимирський узвіз); парк
Тараса Шевченка (включаючи прилеглі
вулиці: Льва Толстого, Терещенківську,
Володимирську, бульвар Тараса
Шевченка); вулиці Грушевського,
Маріїнський парк, парк "Хрещатий"
(навколо будівель Верховної Ради
України, Кабінету Міністрів України,
включаючи вулицю Садову); вулиця
Банкова (біля будівлі Адміністрації
Президента України, включаючи підходи
з вулиці Інститутської та
Лютеранської); Майдан Незалежності
(включаючи прилеглі вулиці Хрещатик,
Інститутську, Архітектора
Городецького); вулиця Академіка
Богомольця (біля будівлі Міністерства
внутрішніх справ України, включаючи
підходи з вулиць Шовковичної та Пилипа
Орлика).

30 листопада 2013 року до КМДА надійшла
телеграма від ОСОБА_5, ОСОБА_6, ОСОБА_7,
ОСОБА_8 про проведення безстрокової
мирної акції протесту, мирного
зібрання, зокрема на Майдані
Незалежності, вулиці Герцена,
Європейській площі, вулицях Хрещатик,
Банковій, Лютеранській, Грушевського
та Інститутській, а також інших вулицях
міста Києва, якщо це знадобиться. Акція
триватиме безстроково якщо це
знадобиться.

На підставі поданих повідомлень про
проведення масових заходів, Київська
міська державна адміністрація
повідомила про них правоохоронні
органи, з метою забезпечення
громадського порядку.

Головне управління Міністерства
внутрішніх справ України в місті Києві
листом від 06 січня 2014 року повідомило
позивача, що унаслідок проведення
зібрань на заявленій території
учасники акції створюють незручності
пересічним громадянам та руху
автотранспорту та перешкоджають
нормальній життєдіяльності міста. З
метою уникнення конфліктних ситуацій
та умов, які перешкоджають нормальній
життєдіяльності міста, просило
звернутись до суду про обмеження з 08
січня 2014 року, шляхом заборони на
проведення Уманському районному
відділенню Всеукраїнської громадської
організації "Народна солідарність за
соціальний захист та взаємодопомогу",
акцій по вказаним у заявці адресам.

У листі Департаменту охорони здоров'я
виконавчого органу Київської міської
ради (Київської міської державної
адміністрації) від 09 грудня 2013 року
№061-6619/10, повідомлено, що у зв'язку із
проведенням масових заходів у центрі
міста Києва та повідомленнями в
засобах масової інформації про
блокування вулиць, зокрема на вулицях
Круглоуніверситетській, Шовковичній,
Пилипа Орлика, Інститутській,
Грушевського, Банковій, Хрещатик,
Майдан Незалежності, Лютеранській,
Енгельса, Заньковецької, Гусовського,
Різницької, Кловського узвозу,
Богомольця, Липської, ускладнюється
проїзд бригад швидкої медичної
допомоги та надання своєчасної
медичної допомоги населенню.

Вказане, на думку Департамента охорони
здоров'я, може завдати шкоду життю та
здоров'ю людей, у зв'язку з чим, просив
вжити заходів для забезпечення
громадян на отримання медичної
допомоги та своєчасного проїзду бригад
медичної допомоги.

Головне управління державної служби
України з надзвичайних ситуацій у
місті Києві у листах від 09 грудня 2013
року та від 13 листопада 2013 року №65/1/5670
повідомило КМДА про порушення під час
проведення масових заходів у центрі
столиці, на перехресті вулиць
Гусовського та Різницької, вимог
Правил пожежної безпеки в Україні, а
саме: п. 4.1.3, 4.1.4, відповідно до яких
дороги, проїзди й проходи до будівель,
споруд, пожежних водо джерел, підступи
до зовнішніх стаціонарних пожежних
драбин, пожежного інвентарю,
обладнання та засобів пожежогасіння
мають бути завжди вільними.

Проведення масових заходів із
залученням значної кількості людей на
вулицях по вказаним у заявці адресам
призводить до порушення зазначених
вище вимог законодавства України у
сфері пожежної безпеки, що створює
загрозу життю та здоров'я населення,
правам і свободам інших людей. Головне
управління державної служби України з
надзвичайних ситуацій у місті Києві
просило вжити заходи щодо забезпечення
належної діяльності служб ДСНС України
в м. Києві.

Листом Управління державної
автомобільної інспекції Головного
управління Міністерства внутрішніх
справ України в місті Києві від 13
листопада 2013 року №10/30900 КМДА
повідомлено, що проведення масових
акцій за участю громадян на перехресті
вулиць Гусовського та Різницької, а
також на прилеглій території,
негативно вплине на безпеку дорожнього
руху на зазначених вулицях та
ускладнить безперешкодний проїзд
автомобілів спеціального призначення
(МНС, швидкої допомоги, міліції тощо), що
створює загрозу життю та здоров'ю
населення, правам і свободам інших
людей.

Головне управління
держсанепідемслужби у місті Києві
листом від 31 жовтня 2013 року №6010
інформує КМДА, що проведення заходів на
перетині вулиць Гусовського та
Різницької може призвести до
погіршення умов проживання мешканців
житлових будинків, розміщених на
перетині вказаних вулиць, що являється
порушенням вимог ДержСанПіН 3077-84
"Санитарные нормы допустимого шума в
помещениях жилых общественных зданий и
на территории жилой застройки" та
рішення Київської міської ради від 25
грудня 2008 року №1051/1051 "Про Правила
благоустрою міста Києва".

Листом Управління освіти Печерської
районної в місті Києві державної
адміністрації від 13 листопада 2013 року
№105/12-2833 повідомляється, що проведення
мітингів, зборів на перехресті вулиці
Різницькій та Гусовського, а також на
прилеглій території, де розташовані
дошкільні та загальноосвітні
навчальні заклади, порушує громадський
порядок, створює небезпеку та загрожує
здоров'ю дітей, а також заважає
проведенню навчально-виховного
процесу, у зв'язку з непоодинокими
випадками використання гучномовців та
гомону натовпу.

Комунальне підприємство
"Київдорсервіс" у своєму листі від 13
листопада 2013 року №1/2450 повідомило
КМДА, що у зв'язку із проведенням акцій
пікетування Генеральної прокуратури
України по вулиці Різницькій, 13/15 та
значною чисельністю учасників акцій,
працівники вказаного комунального
підприємства не в змозі провести
заплановані електромонтажні роботи та
технічне обслуговування ТЗРДР, та
просить сприяти забезпеченню
безперешкодного доступу до технічних
засобів дорожнього руху, розташованих
по вищевказаній адресі.

Дошкільні навчальні заклади №632 та №241
своїми листами від 31 жовтня 2013 року №48
та №46 інформують, що у зв'язку із
проведенням акцій протесту біля
Генеральної прокуратури України,
педагоги не можуть забезпечити
комфортні умови для проведення
прогулянок та організації діяльності
дітей, і просять вжити заходів по
забороні проведення акцій протесту
поблизу будівлі Генеральної
прокуратури України.

До КМДА надійшли також заяви від
мешканців житлових будинків по вулиці
Гусовського про заборону проведення
мітингів біля Генеральної прокуратури
України, оскільки використання
гучномовців та гучних лозунгів шкодить
їх здоров'ю.

На підставі вказаних листів, позивач
звернувся до суду щодо обмеження
реалізації права на мирне зібрання з 08
січня 2014 року по 08 березня 2014 року.

Право громадян на свободу мирних
зібрань в Україні гарантується та
захищене державою, яка зобов'язана
забезпечити його ефективну реалізацію.

Реалізація права на мирні зібрання в
Україні регулюється актами
національного та міжнародного
законодавства.

Конвенція про захист прав людини і
основоположних свобод 1950 року,
ратифікована Верховною Радою України
згідно із Законом України від 17 липня
1997 року № 475/97-ВР "Про ратифікацію
Конвенції про захист прав людини і
основоположних свобод 1950 року, Першого
протоколу та протоколів № 2, 4, 7 та 11 до
Конвенції", гарантує кожній особі,
серед інших прав і свобод, право на
свободу зібрань та об'єднання.

Відповідно до ст. 11 Конвенції, кожен має
право на свободу мирних зібрань та на
свободу об'єднання з iншими, включаючи
право створювати профспiлки i вступати
до них для захисту своїх iнтересiв.

Здійснення прав на свободу зібрань та
об'єднання не підлягає жодним
обмеженням, за винятком тих, що
встановлені законом і є необхідними в
демократичному суспільстві в
інтересах національної або
громадської безпеки, для запобігання
заворушенням чи злочинам, для охорони
здоров'я чи моралі або для захисту прав
і свобод інших осіб.

Правильність реалізації права людини
на свободу мирних зібрань Європейський
суд з прав людини висловив у рішеннях у
справах «Станков та об'єднана
македонська організація «Ілінден»
проти Болгарії» (2001), «Іванов та інші
проти Болгарії» (2005), «Християнська
демократична народна партія проти
Молдови» (2006), «Оллінджер проти
Австрії» (2006) «Вєренцов проти України»
(2013) та інших.

Статтею 21 Міжнародного пакту про
громадянські і політичні права,
ратифікованого ще Указом Президії
Верховної Ради Української РСР від 19
жовтня 1973 року № 2148-VIII, також
визнається право на мирні збори. Згідно
вказаної статті, користування цим
правом не підлягає ніяким обмеженням,
крім тих, які накладаються відповідно
до закону і які є необхідними в
демократичному суспільстві в
інтересах державної чи суспільної
безпеки, громадського порядку, охорони
здоров'я і моральності населення або
захисту прав та свобод інших осіб.

Враховуючи практику Європейського
суду, вислів «необхідно в
демократичному суспільстві»
передбачає, що втручання відповідає
«невідкладним соціальним потребам» і,
зокрема, є пропорційним поставленій
законній меті.

Відповідно до ст. 39 Конституції України
гарантується право громадян збиратися
мирно, без зброї, проводити мітинги,
збори, походи і демонстрації, про які
завчасно сповіщаються органи
виконавчої влади чи місцевого
самоврядування. Проведення вказаних
акцій не повинно порушувати
громадський порядок, права і свободи
інших людей, створювати небезпеку
заворушень чи злочинів, загрожувати
здоров'ю населення.

Відповідно до ч. 2 ст. 39 Конституції
України, обмеження щодо реалізації
права на мирні зібрання може
встановлюватися судом відповідно до
закону і лише в інтересах національної
безпеки та громадського порядку - з
метою запобігання заворушенням чи
злочинам, для охорони здоров'я
населення або захисту прав і свобод
інших людей.

Згідно ч. 1 ст. 182 КАС України, органи
виконавчої влади, органи місцевого
самоврядування негайно після
одержання повідомлення про проведення
зборів, мітингів, походів, демонстрацій
тощо мають право звернутися до
окружного адміністративного суду за
своїм місцезнаходженням із позовною
заявою про заборону таких заходів чи
про інше обмеження права на мирні
зібрання (щодо місця чи часу їх
проведення тощо).

Суд задовольняє позов про обмеження
щодо реалізації права на мирні
зібрання в інтересах національної
безпеки та громадського порядку в разі,
якщо визнає, що проведення зборів,
мітингів, походів, демонстрацій чи
інших зібрань може створити реальну
небезпеку заворушень чи злочинів,
загрозу здоров'ю населення або правам і
свободам інших людей ( ч. 5 ст. 182 КАС
України).

Відповідно до ст. 1 Закону України «Про
основи національної безпеки України»
від 19 червня 2003 року № 964-IV, національна
безпека це захищеність життєво
важливих інтересів людини і
громадянина, суспільства і держави, за
якої забезпечуються сталий розвиток
суспільства, своєчасне виявлення,
запобігання і нейтралізація реальних
та потенційних загроз національним
інтересам.

Згідно ст. 3 названого Закону об'єктами
національної безпеки є: людина і
громадянин - їхні конституційні права і
свободи; суспільство - його духовні,
морально-етичні, культурні, історичні,
інтелектуальні та матеріальні
цінності, інформаційне і навколишнє
природне середовище і природні
ресурси; держава - її конституційний
лад, суверенітет, територіальна
цілісність і недоторканність.

Під громадською безпекою мається на
увазі захист від загрози безпеці людей,
їхньому життю або фізичному здоров'ю, а
також серйозних збитків їхньому майну.

Умовою можливого обмеження щодо
реалізації права на мирні зібрання є
створення реальної небезпеки
заворушень чи злочинів, загрози
здоров'ю населення або правам і
свободам інших людей через проведення
зборів, мітингів, походів, демонстрацій
чи інших зібрань та в інтересах
національної безпеки та громадського
порядку.

Висновок суду першої інстанції про те,
що проведенням мирного зібрання буде
порушено правопорядок, ґрунтується на
тому, що відповідно до повідомлень
органів державної влади, комунальних
підприємств, закладів освіти та
мешканців житлових будинків, які
надійшли на адресу позивача,
проведення мирного зібрання за
вказаними адресами може призвести до
грубого порушення громадського
порядку та безпеки громадян.

Однак, викладена в листах інформація не
вказує на наявність реальної загрози
національній безпеці або громадському
порядку, реальну загрозу заворушень чи
злочинів, небезпеку для здоров'я
населення або загрозу правам і
свободам інших людей.

Висновок щодо можливого зловживання
організаторами мирного зібрання
своїми правами та нанесення у зв'язку з
цим шкоди правам інших осіб є таким, що
ґрунтується на непідтверджених
конкретними доказами прогнозах та
ризиках.

Як зазначено в Керівних принципах ОБСЄ
зі свободи мирних зібрань, підхід до
охорони порядку під час зібрань має
відповідати принципам прав людини -
законності, необхідності,
пропорційності та недискримінації - ні
гіпотетичний ризик порушень
громадського порядку, ні присутність
радикально налаштованої групи осіб не
можуть бути законними підставами для
заборони мирного зібрання. На кожний
окремий випадок насильства під час
мирного заходу представники
правоохоронних органів мають
реагувати під час його проведення, але
не шляхом попередньої заборони всім
учасникам брати участь у такому заході.
Для попередньої заборони потрібні
переконливі докази того, що
організатори конкретного зібрання
планують насилля та безлад.

Постановою Пленуму Вищого
адміністративного суду України від 21
травня 2012 року №6 "Про практику
застосування адміністративними судами
законодавства під час розгляду та
вирішення справ стосовно реалізації
права на мирні зібрання (збори, мітинги,
походи, демонстрації тощо)" доведено до
відома суддів апеляційних та окружних
адміністративних судів Довідку щодо
вивчення та узагальнення практики
застосування адміністративними судами
законодавства під час розгляду та
вирішення впродовж 2010 - 2011 років справ
стосовно реалізації права на мирні
зібрання (збори, мітинги, походи,
демонстрації тощо).

Згідно Довідки, мирні зібрання можна
розтлумачити як масові заходи
громадян, відкриті й доступні кожному,
хто бажає взяти у них участь. Мирні
заходи найчастіше проводяться з метою
вираження ставлення тих чи інших груп,
об'єднань громадян до суспільних явищ
та проблем, привернення уваги органів
влади до них та є однією із форм
безпосередньої демократії. Основною
рисою мирних зібрань є мирний характер
їх проведення.

Ст. 38 Закону України «Про місцеве
самоврядування в Україні» від 21.05.1997 №
280/97-ВР встановлено, що вирішення
відповідно до закону питань про
проведення зборів, мітингів,
маніфестацій і демонстрацій,
спортивних, видовищних та інших
масових заходів належить до відання
виконавчих органів сільських,
селищних, міських рад.

З метою забезпечення прав і свобод
громадян та правового регулювання
організації і проведення недержавних
масових заходів рішенням Київської
міської ради від 24 червня 1999 року №317/418
затверджено Порядок організації та
проведення в м. Києві недержавних
масових громадських заходів
політичного, релігійного,
культурно-просвітницького,
спортивного, видовищного та іншого
характеру.

Пунктом 9 Порядку передбачено, що з
метою дотримання громадського порядку,
законності, збереження
культурно-історичної спадщини та
забезпечення нормальної діяльності
органів законодавчої, виконавчої та
судової влади в центральній частині
міста Києва (в межах території:
Європейська площа - вул. Михайла
Грушевського - Паркова дорога - площа
Слави - вул. Суворова - вул. Московська -
вул. Кутузова - площа Лесі Українки -
бульвар Лесі Українки - вул. Басейна -
Бессарабська площа - бульвар Тараса
Шевченка - вул. Володимирська -
Софійська площа - Михайлівська площа -
вул. Трьохсвятительська - Європейська
площа, включаючи вул. Хрещатик та
майдан Незалежності): 1) проводяться
тільки загальнодержавні та
загальноміські заходи відповідно до
Указів Президента України, постанов та
розпоряджень Кабінету Міністрів
України, рішень Київської міської ради,
розпоряджень Київського міського
голови та розпоряджень виконавчого
органу Київської міської ради
(Київської міської державної
адміністрації); 2) не допускається
використання гучномовців та іншої
звукопідсилюючої апаратури,
встановлення малих архітектурних форм
(кіосків, лотків, навісів, наметів, в т.
ч. тимчасових та пересувних,
призначених для роздрібної торгівлі,
інформаційних, рекламних,
презентаційних та інших цілей) та
об'єктів зовнішньої реклами (рекламних
тумб, будь-яких стендів, щитів, панно,
прапорів, екранів, транспарантів,
наклейок та ін.) без погодження у
порядку, визначеному законодавством
України.

Відповідно до пункту 1 Порядку для
проведення недержавних масових
заходів, за винятком проведення
похоронних процесій, їх організаторами
не пізніше ніж за 10 днів до проведення
подається письмове повідомлення до
виконавчого органу Київської міської
ради. У повідомленні зазначається мета,
форма, місце проведення заходу, маршрут
проходження, час його початку та
закінчення, передбачувана кількість
учасників, прізвище, ім'я
організаторів, місце їх проживання,
номер контактного телефону, дата
подачі повідомлення, необхідність (чи
відсутність такої) використання
звукопідсилюючої апаратури.
Повідомлення підписується
організаторами заходів.

Позивач посилався на те, що
Депутатською фракцією Політичної
партії "УДАР (Український
Демократичний Альянс за Реформи)
Віталія Кличка" подано повідомлення
про проведення громадських заходів 05
січня 2014 року (отримано КМДА 06.01.2014
року), тобто, пізніше ніж за десять днів
до дати запланованих акцій, що
унеможливлює створити належні умови
для забезпечення громадського порядку
та дотримання прав і свобод інших
людей, зокрема з боку Головного
управління Міністерства внутрішніх
справ України в місті Києві.

Однак, судова колегія вважає за
неможливо посилатися на рішення
Київської міської ради від 24 червня 1999
року № 317/418 «Про визначення порядку
організації та проведення у Києві
недержавних масових громадських
заходів політичного,
культурно-просвітницького,
спортивного, видовищного та іншого
характеру», оскільки це рішення не є
законом ухваленим Верховною Радою
України, як того вимагають ст. 39 і 92
Конституції України.

Згідно рішення Конституційного суду
України від 19.04.2001 року №4-рп/2001 у справі
за конституційним поданням
Міністерства внутрішніх справ України
щодо офіційного тлумачення положення
ч. 1 ст.39 Конституції України про
завчасне сповіщення органів
виконавчої влади чи органів місцевого
самоврядування про проведення зборів,
мітингів, походів і демонстрацій
(справа щодо завчасного сповіщення про
мирні зібрання) вказано, що визначення
конкретних строків завчасного
сповіщення з урахуванням
особливостей форм мирних зібрань, їх
масовості, місця, часу проведення тощо
є предметом законодавчого регулювання.

В рішенні Європейського Суду з прав
людини «Вєренцов проти України», що
набуло статусу остаточного, зазначено
що процедури, запроваджені місцевими
органами влади для регулювання
організації та проведення недержавних
масових громадських заходів
політичного, релігійного,
культурно-просвітницького,
спортивного, видовищного та іншого
характеру у конкретному регіоні
(зокрема, в м.Києві), не забезпечують
достатніх правових підстав за
відсутності загального акта
парламенту, на основі якого можна було
б розробляти документи місцевих
органів влади.

Тобто, Європейський суд з прав людини
вказав на неможливість використання
місцевих правил проведенням мирних
зібрань «як закону», на підставі якого
можуть бути встановлені обмеження
свободи мирних зібрань.

При цьому, сенс сповіщення державних
органів про проведення масових заходів
полягає не у проханні дозволу на їх
проведення, а у наданні можливості
відповідним державним органам вжити
заходів щодо забезпечення
правопорядку під час проведення таких
масових заходів.

Виходячи з вищенаведених норм
законодавства, громадяни мають право
збиратися мирно, без зброї і проводити
збори, мітинги, походи і демонстрації,
організатори мирних зібрань мають
сповістити органи виконавчої влади чи
органи місцевого самоврядування про
проведення відповідних заходів
заздалегідь, тобто у прийнятні строки,
що передують даті їх проведення.

Натомість, зловживання (недотримання)
організаторами масових заходів своїм
обов'язком щодо завчасного сповіщення
органів влади про їх проведення
(зокрема, здійснення повідомлення в
день проведення таких заходів) може
мати своїм наслідком лише те, що
демонстранти не матимуть правових
підстав дорікнути державі у
невиконанні її обов'язку щодо
забезпечення безпеки осіб під час
цього заходу (рішення ЄСПЧ «Платформа
«Лікарі за життя» проти Австрії»).

В той же час, органи правопорядку
зобов'язані охороняти і забезпечувати
громадський порядок під час проведення
масових заходів, незалежно від того
завчасно чи ні було сповіщено про їх
проведення, у зв'язку з чим посилання
про неможливість забезпечення
працівниками міліції належної охорони
громадського порядку не ґрунтується на
вимогах ст.39 Основного Закону, якою
чітко визначено, що обмеження права на
мирні зібрання можливо лише за умови,
що проведення зборів, мітингів, походів
і демонстрацій може створити реальну
небезпеку заворушень чи злочинів,
загрозу здоров'ю населення або правам і
свободам інших людей.

Правовою підставою у відповідності до
ст.11 Європейської Конвенції про захист
прав людини і основоположних свобод з
прав людини, ст.182 КАС України для
задоволення позову Київської міської
державної адміністрації про обмеження
щодо реалізації права на мирні
зібрання є визнання судом того факту,
що проведення такого заходу може
створити реальну небезпеку заворушень
чи злочинів, загрозу здоров'ю населення
або правам і свободам інших людей.

При цьому, така небезпека не повинна
бути уявною, а має ґрунтуватися на
конкретних фактах чи даних про
наявність реальної загрози інтересам
національної безпеки та громадського
порядку, а позивач повинен не лише
повідомити про загрози, які можуть
виникнути у зв'язку з проведенням
зібрання, а й надати суду докази, які
стали підставою для такого висновку.

В силу ч.1 ст.71 КАС України кожна сторона
повинна довести ті обставини, на яких
ґрунтуються її вимоги та заперечення,
крім випадків, встановлених ст. 72 цього
Кодексу

Європейський суд з прав людини в
рішенні «Християнська демократична
народна партія проти Молдови»
зазначає, що тягар доказування
насильницьких намірів організаторів
зібрання лежить на органах влади.

Як вбачається з позовної заяви,
позивачем на виконання вимог чинного
законодавства не зазначено жодних
фактів та до матеріалів справи не
надано жодних доказів, що проведення
заходів, про які сповіщали відповідачі,
може створити реальну небезпеку
заворушень чи злочинів, загрозу
здоров'ю населення або правам і
свободам інших людей. Позивач фактично
усунувся від виконання свого обов'язку
щодо вирішення питання про проведення
масових заходів, про які повідомили
відповідачі, здійснення контролю за
забезпеченням при їх проведенні
громадського порядку, а також не
виконав вимоги щодо доведення перед
судом наявності реальної небезпеки
заворушень чи вчинення кримінальних
правопорушень, загрози здоров'ю
населення або правам і свободам інших
людей.

Доводи позивача стосовно того, що такі
зібрання порушують громадський
порядок і ставлять під загрозу життя,
здоров'я населення є необґрунтованими.

Європейський суд визнає, що будь-яка
подія в громадському місці викликає
певною мірою перешкоди для загального
перебігу життя, включаючи порушення
руху і за відсутності насильства з боку
демонстрантів, важливо, щоб влада
продемонструвала певний ступінь
терпимості щодо мирних зібрань, щоб
свобода зібрань не була позбавлена
своєї суті і змісту.

Право на свободу мирних зібрань
захищене державою, яка зобов'язана
забезпечити його ефективну практичну
реалізацію.

Держави повинні не лише охороняти
право на мирні зібрання, а й
утримуватися від застосування
необґрунтованих обмежень цього права.

Суд вважає, що хоча основним об'єктом
статті 11 є захист особистості від
свавільного втручання з боку публічної
влади у здійснення захищених прав, але
крім того, можуть бути позитивні
зобов'язання щодо забезпечення
ефективного здійснення цих прав.

Крім того, встановлюючи обмеження
права на мирні зібрання, крім осіб, які
сповіщали про такі мирні заходи, також
іншим суб'єктам, які реалізують право
на мирні зібрання, нівелює право людини
та громадянина на свободу мирних
зібрань, передбачених ст.11
Європейської Конвенції про захист прав
людини і основоположних свобод з прав
людини, ст.39 Конституції України, без
наявності жодних правових підстав для
їх обмеження щодо невизначеного кола
осіб.

При обмеженні права на мирні зібрання,
суд повинен обрати той спосіб
обмеження цього права, який був би
адекватним (співмірним). Водночас
обмеживши право усіх мирних зібрань на
певній території протягом тривалого
часу є найсуворішим та не співмірним
способом обмеження.

Предметом розгляду в адміністративній
справі щодо встановлення обмеження у
реалізації громадянами права на мирні
зібрання може бути лише масовий захід,
про проведення якого органи виконавчої
влади чи органи місцевого
самоврядування одержали повідомлення.

В супереч цьому, суд заборонив
проведення будь-яких мирних зібрань та
заходів відповідачам та будь-яким
іншим суб'єктам з 08.01.2014 року по 08.03.2014
року.

З огляду на викладене, колегія суддів
вважає що судом першої інстанції
прийнято спірне рішення без врахування
вказаних обставин та норм.

Закриваючи провадження у справі, суд
апеляційної інстанції скасовує
постанову Окружного адміністративного
суду м. Києва від 06.01.2014 року.

Таким чином, колегія суддів приймає
відмову від адміністративного позову
та закриває у зв'язку з цим
провадження у справі.

Колегією суддів враховано, що такі дії
позивача не суперечать закону і не
порушують чиї-небудь права, свободи або
інтереси.

Керуючись ст.ст. 157, 160, 194, 196, 198, 203, 205, 206,
212, 254 КАС України, колегія суддів, -

У Х В А Л И Л А :

Прийняти відмову від
адміністративного позову Київської
міської державної адміністрації.

Постанову Окружного адміністративного
суду м. Києва від 06.01.2014 року - скасувати.

Провадження по справі за позовом
Київської міської державної
адміністрації до Депутатської фракції
Політичної партії "УДАР (Український
Демократичний Альянс за Реформи)
Віталія Кличка", ОСОБА_5, ОСОБА_6, ОСОБА_7,
ОСОБА_8, Київської міської організації
політичної партії Всеукраїнського
об'єднання "Батьківщина",
Всеукраїнської громадської
організації "Народна солідарність за
соціальний захист та взаємодопомогу",
треті особи: Головне управління
Міністерства внутрішніх справ України
в м. Києві, Прокуратура м. Києва про
обмеження права на мирні зібрання -
закрити.

Ухвала набирає законної сили з моменту
проголошення та може бути оскаржена
протягом двадцяти днів з дня складання
в повному обсязі, тобто з 04.03.2014 року,
шляхом подачі касаційної скарги
безпосередньо до Вищого
адміністративного суду України.

Головуючий суддя:
В. В. Кузьменко

Судді:
Я. М. Василенко

А. Г. Степанюк

Повний текст ухвали виготовлено
04.03.2014 рок

Головуючий суддя
Кузьменко В. В.

Судді:
Василенко Я.М.

ОСОБА_391