Справа № 820/1766/14
Суддя: Панов М.М.
Дата ухвалення: 2014-03-12 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Харківський окружний адміністративний
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

Харків

12 березня 2014 р.
№ 820/1766/14

Суддя Харківського окружного
адміністративного суду Панов М.М.
розглянувши у порядку скороченого
провадження адміністративну справу за
адміністративним позовом

Головного управління Державної
служби України з надзвичайних ситуацій
у Харківській області до Фізичної
особи - підприємця ОСОБА_1 про
застосування заходів реагування у
сфері державного нагляду, -

В С Т А Н О В И В:

Позивач, Головне управління Державної
служби України з надзвичайних ситуацій
у Харківській області, звернувся до
Харківського окружного
адміністративного суду з
адміністративним позовом до Фізичної
особи - підприємця ОСОБА_1, в якому
просить суд до повного усунення
порушень вимог законодавства у сфері
техногенної та пожежної безпеки, що
створюють загрозу життю та здоров'ю
людей, експлуатацію будівлі ФО-П
ОСОБА_1, за адресою: АДРЕСА_1, зупинити
повністю, у зв'язку з чим зобов'язати
ФО-П ОСОБА_1 негайно припинити
експлуатацію будівлі з метою
проведення в ній будь якої діяльності
не пов'язаної з усуненням порушень
вимог законодавства у сфері
техногенної та пожежної безпеки;
покласти на Головне управління
Державної служби України з
надзвичайних ситуацій у Харківській
області обов'язок щодо забезпечення
виконання рішення Харківського
окружного адміністративного суду про
застосування заходів реагування у
вигляді повного зупинення
експлуатації будівлі ФО-П ОСОБА_1, за
адресою: АДРЕСА_1, в частині здійснення
контролю за усуненням порушень вимог
законодавства у сфері техногенної та
пожежної безпеки, що створюють загрозу
життю та здоров"ю людей.

Копія ухвали про відкриття скороченого
провадження була надіслана
відповідачу з поштовим повідомленням
за адресою, внесеною до відповідного
державного реєстру та ним отримана
19.02.2014 р., що підтверджується
повідомленням про вручення поштового
відправлення, яке міститься в
матеріалах справи.

Відповідач у десятиденний строк з дня
одержання ухвали про відкриття
скороченого провадження та копій
документів, заперечень проти позову та
необхідних документів або заяву про
визнання позову до суду не подав.

Таким чином, відповідач є належним
чином повідомлений про наслідки
неподання заперечень проти позову та
необхідних документів або заяви про
визнання позову до суду, з огляду на що
суд, оцінивши повідомлені позивачем
обставини, дослідивши матеріали
справи, приходить до висновку
задоволення позову, виходячи з
наступного.

Відповідно до ч. 4 ст. 183-2 КАС України,
суддя розглядає справу в порядку
скороченого провадження одноособово,
без проведення судового засідання та
виклику осіб, які беруть участь у
справі.

Дослідивши матеріали справи,
проаналізувавши докази у їх
сукупності, суд вважає, що позов
підлягає задоволенню, виходячи з
наступного.

Судом встановлено, що з 15.01.2014 року по
24.01.2014 року Балаклійським районним
управлінням Головного управління
Державної служби України з
надзвичайних ситуацій у Харківській
області проведена планова перевірка
додержання та виконання вимог
законодавства у сферах пожежної і
техногенної безпеки, цивільного
захисту на території та у будівлі ФО-П
ОСОБА_1 (ідентифікаційний номер
фізичної особи-платника податків та
інших обов'язкових платежів - НОМЕР_1),
за адресою: АДРЕСА_1.

Перевірка проводилась у відповідності
до вимог Кодексу цивільного захисту
України, Закону України «Про основні
засади державного нагляду (контролю) у
сфері господарської діяльності» та
«Порядку проведення перевірок
органами Державної інспекції
техногенної безпеки України»,
затвердженого наказом МНС України від
25.05.2012 року №863, зареєстрованого в
Міністерстві юстиції України 25.06.2012
року за №1054/21366 (далі - Порядок), на
підставі план-графіку перевірки
об'єктів, що належать до сфери
управління (власності, володіння,
користування) суб'єктів господарювання
Балаклійського району на І квартал 2014
року від 18.12.2013 року, наказу від 24.12.2013
року №17 «Про проведення перевірок
об'єктів в 1-му кварталі 2014 року»,
повідомлення від 26.12.2013 року №434/1 та
посвідчення на проведення перевірки
від 14.01.2014 року №33 Балаклійського
районного управління Головного
управління Державної служби України з
надзвичайних ситуацій у Харківській
області.

За результатами проведеної перевірки,
відповідно до вимог пункту 3.14 Порядку,
ФО-П ОСОБА_1, 24.01.2014 року було надано
(вручено) акт перевірки додержання
(виконання) вимог законодавства у
сферах пожежної і техногенної безпеки,
цивільного захисту від 24.01.2014 року №29
(далі - Акт). Зауважень до проведеного
заходу та Акту у ФО-П ОСОБА_1 не було
(підтверджується відміткою в Акті).

В ході перевірки об'єкту ФО-П ОСОБА_1, за
адресою: АДРЕСА_1, було встановлено, що
він експлуатується з порушеннями вимог
законодавства у сфері техногенної та
пожежної безпеки, які створюють та
здоров»ю людей а саме:

До існуючої водойми (річки) відсутній
під'їзд з твердим покриттям розмірами
12x12 м для встановлення пожежних
автомобілів і забирання води у будь яку
пору року (п. 6.3.1.6 НАПБ А.01.001-2004 «Правила
пожежної безпеки в Україні», далі - НАПБ
А.01.001-2004: «Пожежні гідранти і водойми
повинні мати під'їзди з твердим
покриттям. У разі наявності на
території об'єкта або поблизу нього (у
радіусі до 200м) природних або штучних
вододжерел - річок, озер, басейнів,
градирень тощо - до них повинні бути
влаштовані під'їзди з майданчиками
(пірсами) розмірами не менше 12x12 м для
встановлення пожежних автомобілів і
забирання води будь-якої пори року.» ) -
пункт 14 Акту.

Відсутність можливості для
встановлення пожежних автомобілів і
забирання води будь-якої пори року з
природних вододжерел не дозволить
оперативно загасити або обмежити
розповсюдження полум'я на ранній
стадії виникнення пожежі, чим
створюється загроза безпеці людей, а
також створюються перешкоди під час
гасіння пожежі підрозділами Державної
служби України з надзвичайних
ситуацій.

На об'єкті не проведено заміри опору
ізоляції електричних мереж та
електроустановок (п. 5.1.34 НАПБ А.01.001-2004:
«Замір опору ізоляції електричних
мереж та електроустановок має
проводитися в особливо вологих та
жарких приміщеннях, у зовнішніх
установках, а також у приміщеннях із
хімічно активним середовищем у повному
обсязі не рідше одного разу на рік, в
інших випадках - один раз на два роки,
якщо інші терміни не обумовлені
правилами технічної експлуатації.») -
пункт 8 Акту.

Порушення в утриманні та експлуатації
електромереж і електрообладнання,
створює загрозу виникнення пожежі від
дії теплових проявів електричної
енергії, що може призвести до загибелі
і травмування людей.

В усіх приміщеннях з'єднання,
відгалуження та окінцювання жил
електропроводів в розподільчих
коробках виконані не за допомогою
паяння, зварювання, опресування або
спеціальних затискачів (п. 5.1.7 НАПБ
А.01.001- 2004: «З'єднання, відгалужування та
окінцювання жил проводів і кабелів
мають здійснюватися за допомогою
опресування, зварювання, паяння або
затискачів (гвинтових, болтових тощо).»
) - пункт 7 Акту.

Порушення в улаштуванні електромереж і
електрообладнання, створює загрозу
виникнення пожежі від дії теплових
проявів електричної енергії, що може
призвести до загибелі і травмування
людей.

В будівлі електричні проводи (кабелі) з
оболонками з горючих матеріалів не
відокремлені від горючої поверхні
шаром негорючого матеріалу, який
виступає з кожного боку проводу
(кабелю) не менше ніж на 0,01м (п. 5.1.15 НАПБ
А.01.001- 20046 «Прокладання проводів
(кабелів) поверхнею горючих основ
(конструкцій, деталей), улаштування
вводів у будівлю повинно здійснюватись
згідно з ПУЕ та ДНАОП 0.00-1.32-01. У разі
відкритого прокладання незахищених
проводів та захищених проводів
(кабелів) з оболонками з горючих
матеріалів відстань від них до горючих
основ (конструкцій, деталей) повинна
становити не менше 0,01 м. У разі
неможливості забезпечити вказану
відстань провід (кабель) слід
відокремлювати від горючої поверхні
шаром негорючого матеріалу, який
виступає з кожного боку проводу
(кабелю) не менше ніж на 0,01 м. У разі
схованого прокладання таких проводів
(кабелів) їх необхідно ізолювати від
горючих основ (конструкцій) суцільним
шаром негорючого матеріалу. Після
закінчення прокладання складається
акт проведення схованих робіт») - пункт
10 Акту.

Порушення в улаштуванні електромереж і
електрообладнання, створює загрозу
виникнення пожежі від дії теплових
проявів електричної енергії, що може

призвести до загибелі і травмування
людей.

На першому поверсі будівлі електричний
світильник підвішений безпосередньо
на срумопровідному проводі (п. 5.1.29 НАПБ
А.01.001-2004: «ЬЦ дозволяється:
підвішування світильників
безпосередньо на струмопровідні
проводи, обгортання електроламп і
світильників папером, тканиною та
іншими горючими матеріалами,
експлуатація їх зі знятими ковпаками
(розсіювачами);») - пункт 11 Акту.

Порушення в улаштуванні, утриманні та
експлуатації електромереж і
електрообладнання, створює загрозу
виникнення пожежі від дії теплових
проявів електричної енергії, що може
призвести до загибелі і травмування
людей.

В будівлі електророзетки та
електровимикачі встановлені на горючі
основи (конструкції) без підкладання
під них суцільного негорючого
матеріалу, що виступає за габарити
апарата не менше ніж на 0,01 м. (п. 5.1.27 НАПБ
А.01.001- 2004: «Електророзетки, вимикачі,
перемикачі та інші подібні апарати
можуть встановлюватися на горючі
основи (конструкції) лише з
підкладанням під них суцільного
негорючого матеріалу, що виступає за
габарити апарата не менше ніж на 0,01 м.»)
- пункт 12 Акту.

Порушення в улаштуванні та
експлуатації електромереж і
електрообладнання, створює загрозу
виникнення пожежі від дії теплових
проявів електричної енергії, що може
призвести до загибелі і травмування
людей.

Будівля не обладнана пристроями
захисту від блискавки та вторинних її
проявів відповідно до вимог ДСТУ Б
В.2.5-38:2008 «Інженерне обладнання
будинків і споруд», «Улаштування
блискавкозахисту будівель і споруд» (п.
5.1.35 НАПБ А.01.0СЦ^-2004: «Захист будівель,
споруд та зовнішніх установок від
прямих попадань блискавки і вторинних
її проявів має виконуватися відповідно
до вимог РД 34.21.122-87 "Инструкция по
устройству молниезащитьі зданий и
сооружений"». Відповідно до наказу
Міністерства регіонального розвитку
та будівництва України від 27.06.2008 року
№ 269 «Про прийняття національного
стандарту» з набуттям чинності ДСТУ Б
В.2.5-38:2008 «Інженерне обладнання
будинків і споруд», «Улаштування
блискавкозахисту будівель і споруд»
набрав чинності з 01.01.2009 року на
території України втратив чинність РД
34.21.122-87 "Инструкция по устройству
молниезащитьі зданий и сооружений") -
пункт 31 Акту.

Відсутність пристроїв
блискавкозахисту, створює загрозу
виникнення пожежі від розрядів
блискавки, що може призвести до
загибелі і травмування людей.

Навколо об'єкту відсутня захисна
протипожежна смуга, яка виключає
можливість перекидання лісової пожежі
на будівлю (п. 4.1.14 НАПБ А.01.001- 2004:
«Територія навколо населених пунктів,
дачних та садівничих поселень,
об'єктів, розміщених у лісових масивах,
повинна утримуватися так, щоб
виключалася можливість перекидання
лісових, торфових пожеж на будинки та
споруди, а у разі виникнення пожежі на
об'єктах - поширення вогню на лісові
масиви (влаштування захисних
протипожежних смуг, прибирання в
літній період сухої рослинності,
вітролому тощо). Від лісових масивів до
будівель та споруд повинні бути
витримані протипожежні розриви
відповідно до вимог будівельних норм»)
- пункт 15 Акту.

Відсутність захисних протипожежних
смуг по периметру території об'єкту не
дозволить обмежити розповсюдження
полум'я, як до лісових насаджень, так і
добудівлі, чим створюється загроза
безпеці людей, які в них перебувають, а
також створюються перешкоди під час
гасіння пожежі.

Усі приміщення не доукомплектовані
первинними засобами пожежогасіння
згідно норм належності (п. 6.4.8 НАПБ
А.01.001-2004: «Будівлі, споруди, приміщення,
технологічні установки повинні бути
забезпечені первинними засобами
пожежогасіння: вогнегасниками, ящиками
з піском, бочками з водою, покривалами з
негорючого теплоізоляційного
матеріалу, пожежними відрами,
совковими лопатами, пожежним
інструментом (гаками, ломами, сокирами
тощо), які використовуються для
локалізації і ліквідації пожеж у їх
початковій стадії розвитку. Ця вимога
стосується також будівель, споруд та
приміщень, обладнаних будь-якими
типами установок пожежогасіння,
пожежної сигналізації або внутрішніми
пожежними кранами. Уперше збудовані,
після реконструкції, розширення,
капітального ремонту об'єкти (будівлі,
споруди, приміщення, технологічні
установки) повинні бути забезпечені
первинними засобами пожежогасіння
(згідно з нормами належності) до
початку їх експлуатації»; п. 6.4.9 НАПБ
А.01.001-2004: «Норми належності первинних
засобів пожежогасіння для конкретних
об'єктів повинні встановлюватися
нормами технологічного проектування
та галузевими правилами пожежної
безпеки з урахуванням вимог щодо
оснащення первинними засобами
пожежогасіння відповідно до додатка 2.
За відсутності норм належності вид та
необхідну кількість первинних засобів
пожежогасіння допускається визначати
відповідно до додатка 2.») - пункт 18 Акту.

Відсутність (недостатність) на об'єкті
первинних засобів пожежогасіння
(вогнегасників, пожежного інвентарю та
інструменту) не дозволить оперативно
загасити або обмежити розповсюдження
полум'я на ранній стадії виникнення
пожежі, чим спорюється загроза безпеці
людей, а також створюються перешкоди
під час гасіння пожежі підрозділами
Державної служби України з
надзвичайних ситуацій.

На об'єкті відсутня переносна або
причепна пожежна мотопомпа з
необхідним набором пожежно-технічного
озброєння (п. 7.1.14 НАПБ А.01.001- 2004: «На
території закладів відпочинку,
туризму, а також об'єктів оздоровчого
призначення та кемпінгів місця для
розведення багать треба утримувати
очищеними до мінерального шару грунту,
облямовувати смугою очищеного ґрунту
не менше 2,5 м завширшки і розміщувати на
відстані не менше 30 м від будівель та
споруд, 25 м - до стоянок автотранспорту,
50 м - до хвойного та 25 м - до листяного
лісового масиву. У разі використання
для розміщення відпочиваючих
(мешканців) наметів їх слід
установлювати в 1 - 2 ряди з відстанню
між ними та рядами не менше 2,5 м. Площа,
яку займає одна група наметів, не
повинна перевищувати 1000 м3 за відстані
між групами не менше 15 м. В одному
наметі не повинно розміщуватися більше
10 осіб. На вказаних об'єктах, віддалених
від пожежних підрозділів або
розташованих у важкодоступних районах,
мають бути переносна або причіпна
пожежна мотопомпа з необхідним набором
пожежно- технічного озброєння та запас
води для пожежогасіння») - пункт 23 Акту.

Відсутність на даному об'єкті
причіпної пожежної мотопомпи,
враховуючи його віддалення від місця
дислокації пожежно-рятувальних
підрозділів, не дозволить оперативно
загасити або обмежити розповсюдження
полум'я на ранній стадії виникнення
пожежі, чим створюється загроза
безпеці людей, що у свою чергу створить
перешкоди під час гасіння пожежі
підрозділами Державної служби України
з надзвичайних ситуацій.

В приміщенні бані (сауни) висота
евакуаційного виходу дверей у просвіті
менше ніж 2,0 м (п. 4.3.1 НАПБ А.01.001-2004:
«Евакуаційні шляхи і виходи повинні
втримуватися вільними, нічим не
захаращуватися і у разі виникнення
пожежі забезпечувати безпеку під час
евакуації всіх людей, які перебувають у
приміщеннях будівель та споруд.
Кількість та розміри евакуаційних
виходів з будівель і приміщень, їхні
конструктивні й планувальні рішення,
умови освітленості, забезпечення
незадимленості, протяжність шляхів
евакуації. їх облицювання (оздоблення)
повинні відповідати протипожежним
вимогам будівельних норм. Якщо
евакуаційні виходи і шляхи евакуації з
будівель, які є пам'ятниками
архітектури й історії, неможливо
привести у відповідність до вимог
будівельних норм, то їх експлуатація
дозволяється за наявності узгодженої
проектної документації з органами
державного пожежного нагляду
відповідно до вимог чинних
нормативно-правових актів.»; п. 5.16 ДБН В.
1.1.7-2002 «Захист від пожежі. Пожежна
безпека об'єктів будівництва»: «Висота
і ширина у просвіті евакуаційних
виходів (дверей) для будівель різного
призначення встановлюється
відповідними нормативними
документами. При цьому висота цих
виходів повинна бути не менше 2,0 м, а
ширина - 0,8 м») - пункт 28 Акту.

Невідповідність евакуаційного виходу
(його розміри) перешкоджає вільній
евакуації людей з приміщення під час
виникнення пожежі, що може призвести до
отримання травм під час евакуації.

В парильному приміщенні бані (сауни)
відсутні перфоровані сухотруби,
підключені до внутрішнього
протипожежного водогону, з можливістю
ручного пуску від пристроїв
встановлених за межами парильного
приміщення, (п. 7.13.2 НАПБ А.01.001-2004: «У разі
влаштування вбудованих саун необхідно:
відділяти приміщення лазень від інших
приміщень протипожежними
перегородками 1-го типу та перекриттями
3-го типу; улаштувати один евакуаційний
вихід з приміщень безпосередньо^
назовні; обладнати парильне відділення
піччю заводського виготовлення з
автоматичним захистом та відключенням,
яке робить неможливою роботу печі
більше 8 годин на добу; улаштувати в
парильному відділенні перфоровані
сухотруби, підключені до внутрішнього
протипожежного водогону, з можливістю
ручного пуску від пристроїв,
встановлюваних за межами парильного
відділення; передбачати місткість
парильного відділення не більше ніж на
10 місць; вся деревина, що
застосовується при будівництві
парильні, має бути з листяних порід.») -
пункт 29 Акту.

Відсутність в парильному відділенні
перфорованого сухотрубу, підключеного
до внутрішнього протипожежного
водогону не дає можливості загасити
пожежу у початковій стадії та завадити
розповсюдженню полум'я на інші
приміщення, що створює загрозу життю та
здоров'ю людей від дії небезпечних
чинників пожежі.

У парильному приміщенні відстань від
печі до дерев'яної обшивки поверхонь
конструкцій менше ніж їм. (п. 7.13.3 НАПБ
А.01.001-2004: «У парильному відділенні піч
має бути встановлена на основі з
негорючих матеріалів. Відстань від
печі до дерев'яної обшивки поверхонь
конструкцій повинна бути не менше 1 м.
Стелю над піччю слід захищати від дії
високої температури металевим листом
по шару негорючого теплоізоляційного
матеріалу з розмірами, що на 0,5 м
перевищують розміри печі (у плані).») -
пункт 30 Акту.

Порушення щодо улаштування, утримання
та експлуатації печі на твердому
паливі створює загрозу виникнення
пожежі від дії відкритого полум'я та
іскор, що може призвести до загибелі і
травмування людей від небезпечних
чинників пожежі.

Всі перелічені порушення вимог
законодавства у сфері техногенної та
пожежної безпеки створюють реальну
загрозу життю та здоров'ю людей (як
персоналу об'єкту, так й іншим
громадянам, а також особам, які будуть
здійснювати гасіння виниклої пожежі).

Особлива небезпека від пожежі, що
створює реальну загрозу життю та
здоров'ю людей, характеризується її
небезпечними чинниками. Згідно
визначення ДСТУ 2272-06 «Пожежна безпека.
Терміни та визначення основних понять»
небезпечним чинником пожежі є прояв
пожежі, що призводить чи може призвести
до опечення, отруєння леткими
продуктами згоряння або піролізу,
травмування чи загибелі людей та (або)
заподіяння матеріальних, соціальних,
екологічних збитків. До небезпечних
факторів пожежі належать: підвищена
температура, задимлення, погіршення
складу газового середовища.

Усунення виявлених порушень вимог
законодавства у сфері техногенної та
пожежної безпеки попередить
виникнення пожежі, а у разі її
виникнення обмежить розповсюдження
полум'я, забезпечить оперативну
ліквідацію пожежі та безпеку для життя
і здоров'я людей від небезпечних
чинників пожежі.

Суд зазначає, що при наявності вказаних
порушень вимог законодавства у сфері
техногенної та пожежної безпеки, які
створюють загрозу житло та здоров'ю
людей, об'єкт ФО-П ОСОБА_1, за адресою:
АДРЕСА_1, не може експлуатуватися до
повного їх усунення.

Частиною 5 статті 4 Закону України «Про
основні засади державного нагляду
(контролю) у сфері господарської
діяльності», встановлено, що «повне або
часткову зупинення виробництва
(виготовлення) або реалізації
продукції, виконання робіт, надання
послуг допускається за постановою
адміністративного суду, ухваленою за
результатами розгляду позову органу
державного нагляду (контролю) щодо
застосування заходів реагування».

Частиною 7 статті 7 Закону України «Про
основні засади державного нагляду
(контролю) у сфері господарської
діяльності» передбачено, що «на
підставі акта, складеного за
результатами здійснення заходу, в ході
якого виявлено порушення вимог
законодавства, орган державного
нагляду (контролю) за наявності підстав
для повного або часткового зупинення
виробництва (виготовлення), реалізації
продукції, виконання робіт, надання
послуг звертається у порядку та строки,
встановлені законом, з відповідним
позовом до адміністративного суду».

Відповідно до пункту 12 частини 1 статті
67, частини 2 статті 68, частин 1 та 2 статті
70 Кодексу цивільного захисту України
посадові особи центрального органу
виконавчої влади, який здійснює
державний нагляд у сферах техногенної
та пожежної безпеки у разі
встановлення порушень вимог
законодавства у сфері техногенної та
пожежної безпеки, що створюють загрозу
життю та здоров'ю людей, звертаються до
адміністративного суду щодо
застосування заходів реагування у
вигляді повного або часткового
зупинення роботи підприємств, окремих
виробництв, виробничих дільниць,
агрегатів, експлуатації об'єктів,
будівель, споруд, цехів, дільниць,
окремих приміщень, а також машин,
механізмів, устаткування, транспортних
засобів, проведення робіт, у тому числі
будівельно- монтажних, випуску та
реалізації пожежонебезпечної
продукції, систем та засобів
протипожежного захисту, надання
послуг.

Щодо вимог позивача про зобов'язання
ФО-П ОСОБА_1 негайно припинити
експлуатацію будівлі з метою
проведення в ній будь якої діяльності
не пов'язаної з усуненням порушень
вимог законодавства у сфері
техногенної та пожежної безпеки;
покласти на Головне управління
Державної служби України з
надзвичайних ситуацій у Харківській
області обов'язок щодо забезпечення
виконання рішення Харківського
окружного адміністративного суду про
застосування заходів реагування у
вигляді повного зупинення
експлуатації будівлі ФО-П ОСОБА_1, за
адресою: АДРЕСА_1, в частині здійснення
контролю за усуненням порушень вимог
законодавства у сфері техногенної та
пожежної безпеки, що створюють загрозу
життю та здоров"ю людей, суд зазначає
наступне.

Зобов"язання в даному випадку
відповідача вчинити дії щодо
припинення експлуатації будівлі є
аналогічним щодо вимоги про повне
зупинення експлуатації даної будівлі,
тому суд розглядає їх як ідентчні. Крім
того, положеннями Закону України «Про
основні засади державного нагляду
(контролю) у сфері господарської
діяльності» не передбачено повного або
часткового зупинення судом
виробництва (виготовлення), реалізації
продукції, виконання робіт, надання
послуг, шляхом зобов"язання
відповідача припинити певні дії. Повне
зупинення експлуатації будівлі і є
забороною на проведення будь якої
діяльності в неї.

Покладання обов"язку на Головне
управління Державної служби України з
надзвичайних ситуацій у Харківській
області щодо забезпечення виконання
рішення Харківського окружного
адміністративного суду про
застосування заходів реагування суд не
розцінює як позовну вимогу, а як
питання щодо виконання рішення,
оскільки виконання судових рішень
здійснюється на підставі Закону
України "Про виконавче провадження" та
контролюється згідно з розділом V КАС
України, тому при розгляді справи дане
питання є передчасним та не
відноситься до предмету даного позову.
Крім того, ні положеннями Закону
України «Про основні засади державного
нагляду (контролю) у сфері
господарської діяльності» ні КАС
України не передбачено покладання
обов"язку на позивача щодо
забезпечення виконання рішення
адміністративного суду про
застосування заходів реагування у
сфері державного нагляду.

Відповідно до ч.1ст.11 КАС України,
розгляд і вирішення справ в
адміністративних судах здійснюється
на загальних засадах змагальності
сторін та свободи в наданні ними суду
своїх доказів і у доведенні перед судом
їх переконливості.

Відповідно до ст. 86 Кодексу
адміністративного судочинства
України, суд оцінює докази, які є у
справі, за своїм внутрішнім
переконанням, що ґрунтується на їх
безпосередньому, всебічному, повному
та об'єктивному дослідженні.

Частина 1 статті 71 КАС України
встановлює, що кожна сторона повинна
довести ті обставини, на яких
ґрунтуються її вимоги та заперечення.

За таких підстав суд приходить до
висновку про те, що позовні вимоги
підлягають задоволенню.

Частиною 1 статті 256 КАС України
встановлено, що негайно виконуються
постанови суду, прийняті в порядку
скороченого провадження.

Відповідно до ч. 4 ст. 94 КАС України у
справах, в яких позивачем є суб'єкт
владних повноважень, а відповідачем -
фізична чи юридична особа, судові
витрати, здійснені позивачем, з
відповідача не стягуються.

На підставі вищевикладеного, керуючись
ст.ст. 94, 160, 161, 162, 163, 167, 183-2, 186, 256 КАС
України, суд -

П О С Т А Н О В И В:

Адміністративний позов Головного
управління Державної служби України з
надзвичайних ситуацій у Харківській
області до Фізичної особи -
підприємця ОСОБА_1 про застосування
заходів реагування у сфері державного
нагляду - задовольнити.

Зупинити повністю експлуатацію
будівлі ФО-П ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_1), за
адресою: АДРЕСА_1, окрім діяльності,
пов'язаної з усуненням порушень вимог
законодавства у сфері техногенної та
пожежної безпеки.

Роз'яснити відповідачу, що відповідно
до ч. 12 ст. 183-2 КАС України він має право
подати заяву про скасування цих
заходів реагування, якщо обставини, які
стали підставою для вжиття заходів
реагування, перестали існувати або
усунуті, що підтверджується
відповідними доказами. Така заява
подається до адміністративного суду,
який прийняв постанову про
застосування відповідних заходів
реагування у сфері державного нагляду
(контролю).

Постанова суду підлягає
негайному виконанню.

Постанова може бути оскаржена до
Харківського апеляційного
адміністративного суду через
Харківський окружний адміністративний
суд шляхом подачі апеляційної скарги у
десятиденний строк з дня отримання
копії постанови.

Постанова, крім випадків її
оскарження в апеляційному порядку, є
остаточною.

Суддя