Справа № 826/2200/14
Суддя: Арсірій Р.О.
Дата ухвалення: 2014-02-24 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД міста
Каменєва 8, корпус 1 У Х В А Л А
про залишення позовної заяви без
24 лютого 2014 року м. Київ
№ 826/2200/14
Окружний адміністративний суд міста
Києва у складі: судді Арсірія Р.О.,
розглянувши адміністративний позов
ОСОБА_1 до Прокуратури міста Києва,
Генеральної прокуратури України
провизнання протиправним та
скасування Наказу, стягнення коштів
Позивач 19.02.2014 року звернувся до суду з
адміністративним позовом до
Прокуратури м. Києва, Генеральної
прокуратури України у якому просить:
- визнати протиправним та скасувати
наказ прокурора міста Києва №2162-к від
23.09.11, про його звільнення та наказ
Генерального прокурора України №1420к
від 03.10.11, про його звільнення з
позбавленням класного чину;
- поновити його на роботі в прокуратурі
міста Києва на займаній посаді та
присвоїти відповідний класний чин;
- стягнути з прокуратури міста Києва на
мою користь середній заробіток за час
вимушеного прогулу з 23.09.11 до дня
поновлення на посаді;
- визнати недійсним запис про
звільнення з роботи (посади), зроблений
в трудовій книжці та зобов'язати
прокуратуру міста Києва зробити
дублікат трудової книжки без запису,
про моє звільнення та позбавлення
- стягнути з прокуратури м. Києва на
його користь завдану йому моральну
шкоду у розмірі 1000000 (одного мільйону)
Вирішуючи питання про відкриття
провадження у справі, суд виходить з
Частиною 1 статті 107 Кодексу
адміністративного судочинства України
встановлено, що суддя після
одержання позовної заяви, зокрема,
з'ясовує, чи подано адміністративний
позов у строк, установлений законом
(якщо адміністративний позов подано з
пропущенням встановленого законом
строку звернення до суду, то чи
достатньо підстав для визнання причин
пропуску строку звернення до суду
Відповідно до ч. 2 ст. 107 Кодексу
адміністративного судочинства
України, суддя відкриває провадження в
адміністративній справі на підставі
позовної заяви, якщо відсутні підстави,
зокрема, для залишення її без розгляду.
Як вбачається з позовної заяви та
доданих до неї матеріалів, позивач
просить Визнати поважними причинами
пропуску строків звернення до
адміністративного суду за захистом
порушених прав з приводу звільнення з
публічної служби та поновити
пропущений строк подання
адміністративного позову до суду.
Відповідно до ч. 1,2 ст. 99 Кодексу
адміністративного судочинства
України, адміністративний позов може
бути подано в межах строку звернення до
адміністративного суду, встановленого
цим Кодексом або іншими законами.
Для звернення до адміністративного
суду за захистом прав, свобод та
інтересів особи встановлюється
шестимісячний строк, який, якщо не
встановлено інше, обчислюється з дня,
коли особа дізналася або повинна була
дізнатися про порушення своїх прав,
свобод чи інтересів.
Відповідно до частини 3 статті 99
Кодексу адміністративного судочинства
України для звернення до суду у
справах щодо прийняття громадян на
публічну службу, її проходження,
звільнення з публічної служби
встановлюється місячний строк.
Як вбачається із позовної заяви та
доданих до неї матеріалів, ОСОБА_1
працював на посаді прокурора відділу
захисту прав громадян та інтересів
держави в екологічній сфері управління
захисту прав свобод громадян та
інтересів держави прокуратури міста
Наказом Прокуратури м. Києва від 23.09.2011
року «Про притягнення до
дисциплінарної відповідальності» його
звільнено з посади прокурора відділу
захисту прав громадян та інтересів
держави в екологічній сфері управління
захисту прав і свобод громадян та
інтересів держави прокуратури м. Києва
за вчинення проступку, який порочить
працівника прокуратури, порушення
Присяги працівника прокуратури юриста
Наказом Генеральної прокуратури
України від 03.10.2011 року № 1420 к «Про
зміну наказу прокурора міста Києва від
23.09.2011 №2162к» змінено п. 1 наказу
прокурора міста Києва від 23.09.2011 № 2162к.
Наказано вважати ОСОБА_1 звільненим із
посади прокурора відділу захисту прав
громадян та інтересів держави в
екологічній сфері управління захисту
прав і свобод громадян та інтересів
держави прокуратури міста Києва за
вчинення проступку, що порочить
працівника прокуратури, з позбавленням
класного чину «юрист 2 класу»,
присвоєного наказом Генерального
прокурора України від 29.07.2011 № 937к.
В обґрунтування поважності підстав для
пропуску строку звернення до суду
позивач повідомляє, що відносно нього
10.09.11 року Генеральною прокуратурою
України порушено кримінальну справу за
ч.2 ст. 15, ч. 3 ст. 368 КК України, його
затримано за підозрою у вчиненні
вказаного злочину та в подальшому
обрано міру запобіжного заходу у виді
тримання під вартою.
10.01.12 року йому змінено запобіжний
захід з тримання під вартою на підписку
про не виїзд та звільнено із слідчого
Вказує, що оскільки п.3 ч.2 ст. 46-2 Закону
України «Про прокуратуру», в редакції,
що діяла на час порушення відносно його
кримінальної справи, передбачав, що
прокурори і слідчі можуть бути
звільнені з органів прокуратури, у тому
числі з позбавленням класного чину у
випадку набрання законної сили
обвинувальним вироком, а за існуючою
практикою на час попереднього
розслідування відсторонялись від
займаної посади, що закріплено
частиною третьою статті 12
Дисциплінарного статуту прокуратури.
Також посилається на те, що вироком
Печерського районного суду м. Києва від
20.03.2013 року його виправдано за
відсутністю в його діянні складу
злочину, передбаченого ч.2 ст.28, ч.2 ст. 15,
ч.2 ст. 369-2 КК України.
Ухвалою апеляційного суду м. Києва від
18.06.2013 року апеляцію прокурора на вирок
Печерського районного суду м. Києва
від 20.03.2013 року залишено без
Ухвалою Вищого спеціалізованого суду
України з розгляду цивільних і
кримінальних справ від 19 грудня 2013 року
судове рішення щодо позивача залишено
17.09.13 року він звертався до прокуратури
міста Києва із заявою щодо поновлення
його на роботі в прокуратурі міста
Києва, 20.01.2014 року до Генеральної
прокуратури України, проте йому
Прокуратура м. Києва повідомила
позивача, що згідно чинного
законодавства, винесення
виправдувального вироку не є підставою
для поновлення його на роботі та
виплати заробітної плати у зв'язку
вимушеним прогулом, оскільки Він був
звільнений за вчинення
дисциплінарного проступку.
Враховуючи те, що витяг з наказу про
звільнення ним отримано 16.10.2013 року, а
трудову книжку не видано до цього часу,
його намагання вирішити спір у
позасудовому порядку, просить визнати
це поважною причиною пропуску строку
для звернення до адміністративного
суду та поновити його.
За змістом статті 99 КАС України початок
перебігу строку звернення до
адміністративного суду законодавець
пов'язує з днем, коли особа дізналася
або повинна була дізнатися про
порушення свого права.
Згідно ст. 12 Дисциплінарного статуту
прокуратури (у редакції чинній на час
звільнення позивача) дисциплінарне
стягнення застосовується протягом
одного місяця з дня виявлення
проступку, не рахуючи часу службової
перевірки, тимчасової
непрацездатності працівника та
перебування його у відпустці, але не
пізніше одного року з дня вчинення
проступку. Строк проведення службової
перевірки не може перевищувати двох
У разі вчинення працівником діяння, не
сумісного з перебуванням на роботі в
органах прокуратури, його звільнення
проводиться незалежно від часу
Позивач посилається на те, що вважав, що
його відсторонено від роботи тому не
звертався до роботодавця у період часу
до набрання вироком законної сили.
П.12 Дисциплінарного статуту
прокуратури, (у редакції чинній на час
розгляду судом матеріалів) прокурор
або слідчий, стосовно якого винесено
постанову про притягнення його як
обвинуваченого у вчиненні злочину у
сфері службової та професійної
діяльності, пов'язаної з наданням
публічних послуг, та/або пов'язаного із
зловживанням своїм службовим
становищем, підлягає відстороненню від
виконання повноважень на посаді в
порядку, визначеному законом, до
розгляду справи судом.
Відповідно до ст. 22 Закону України «Про
державну службу» відсторонення
державного службовця від виконання
повноважень за посадою у разі вчинення
ним корупційного правопорушення
здійснюється у порядку, визначеному
Законом України "Про засади
запобігання і протидії корупції.
Кримінально-процесуального кодексу
України від 28.12.1960 року, у разі
притягнення посадової особи до
кримінальної відповідальності за
посадовий злочин, а так само якщо ця
особа притягається до
відповідальності за інший злочин і
може негативно впливати на хід
досудового чи судового слідства,
слідчий зобов'язаний відсторонити її
від посади, про що виносить мотивовану
Відсторонення від посади провадиться з
санкції прокурора чи його заступника.
Копія постанови надсилається для
виконання за місцем роботи (служби)
Як зазначалося вище по тексту, позивачу
10.01.12 року змінено запобіжний захід з
тримання під вартою на підписку про не
виїзд та звільнено із слідчого
Дослідивши матеріали
адміністративного позову суд дійшов
висновку, що з 10.01.2012 року по 17.09.2013 року
позивач не звертався до Прокуратури м.
Києва з метою ознайомлення із наказом
про відсторонення від роботи або із
постановою слідчого про відсторонення
Суд вважає, що позивачем не наведено
достатніх доводів та не надано доказів
в обґрунтування поважності причин
пропуску строку звернення до суду, в
силу чого, суд не вбачає підстав для
визнання причин пропуску строку
звернення до адміністративного суду
Суд також звертає увагу на те, що
встановлення процесуальних строків
законом передбачено з метою
дисциплінування учасників
адміністративного судочинства та
своєчасного виконання ними
передбачених Кодексом
адміністративного судочинства України
певних процесуальних дій. Інститут
строків в адміністративному процесі
сприяє досягненню юридичної
визначеності у публічно-правових
відносинах, а також стимулює учасників
адміністративного процесу
добросовісно ставитися до виконання
своїх обов'язків. Ці строки обмежують
час, протягом якого такі
правовідносини можуть вважатися
спірними; після їх завершення, якщо
ніхто не звернувся до суду за
вирішенням спору, відносини стають
Поважними причинами пропуску строку
звернення до суду відповідно до вимог
Кодексу адміністративного судочинства
України визнаються обставини, які є
об'єктивно непереборними та не
залежать від волевиявлення сторони і
пов'язані з дійсними істотними
перешкодами чи труднощами для
своєчасного вчинення сторонами у
справі процесуальних дій.
Таким чином, позивач звернувся до суду
з пропуском встановленого статтею 99
Кодексу адміністративного судочинства
України строку звернення до суду.
Відповідно до ч. 1 ст. 100 Кодексу
адміністративного судочинства України
адміністративний позов, поданий
після закінчення строків, установлених
законом, залишається без розгляду, якщо
суд на підставі позовної заяви та
доданих до неї матеріалів не знайде
підстав для визнання причин пропуску
строку звернення до адміністративного
суду поважними, про що постановляється
ухвала.

Враховуючи вищенаведене, беручи до
уваги те, що позивачем не наведено
обставин, які б свідчили про поважність
пропуску строку звернення до суду, а
наведені обставини не є поважними
причинами пропуску строку звернення до
суду та матеріали позову свідчать про
недотримання позивачем строку
звернення до суду, суд приходить до
висновку, що позивачем пропущений
строк на звернення до суду без поважних
причин, підстав для поновлення цього
строку не має, у зв'язку з чим позовна
заява підлягає залишенню без розгляду
відповідно до вимог ст. 100 КАС України.

На підставі вищенаведеного, керуючись
статями 99, 100, 102, 160, 165 Кодексу
адміністративного судочинства
України, Окружний адміністративний суд
міста Києва, -

У Х В А Л И В:

1. Залишити без розгляду позовну заяву
ОСОБА_1 до Прокуратури м. Києва
Генеральної прокуратури України про
визнання протиправним та скасування
Наказу, стягнення коштів.

У випадку оскарження ухвали позовні
матеріли будуть скеровані до
апеляційної інстанції разом з
апеляційною скаргою.

Ухвала суду набирає законної сили в
порядку передбаченому ст. 254 Кодексу
адміністративного судочинства та може
бути оскаржена в апеляційному порядку
повністю або частково за правилами,
встановленими ст. ст. 185-187 КАС України,
шляхом подання через суд першої
інстанції апеляційної скарги

Суддя
Р.О. Арсірій