Справа № 823/3322/13-а
Суддя: Пилипенко О.Є.
Дата ухвалення: 2014-02-25 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ
АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД Справа: №
823/3322/13-а Головуючий у
1-й інстанції: Каліновська А.В.
Суддя-доповідач: Пилипенко О.Є.
У Х В А Л А

Іменем України

25 лютого 2014 року
м. Київ

Колегія суддів Київського
апеляційного адміністративного суду у
складі:

головуючого судді -
Пилипенко О.Є.

суддів - Глущенко
Я.Б. та Шелест С.Б.,

при секретарі -
Грабовській Т.О.,

розглянувши у відкритому судовому
засіданні у м. Києві апеляційну скаргу
Публічного акціонерного товариства
"Уманьавтодор" на постанову
Черкаського окружного
адміністративного суду від 21 листопада
2013 року у справі за адміністративним
позовом Публічного акціонерного
товариства "Уманьавтодор" до Інспекції
державного архітектурно-будівельного
контролю у Запорізькій області,
заступника начальника інспекції
державного архітектурно - будівельного
контролю у Запорізькій області
Оверчука Олександра Володимировича
про визнання протиправною та
скасування постанови, -

ВСТАНОВИЛА:

У жовтні 2013 року позивач - Публічне
акціонерне товариство "Уманьавтодор"
звернувся до Черкаського окружного
адміністративного суду з
адміністративним позовом до Інспекції
державного архітектурно-будівельного
контролю у Запорізькій області,
заступника начальника інспекції
державного архітектурно - будівельного
контролю у Запорізькій області
Оверчука Олександра Володимировича
про визнання протиправною та
скасування постанови, в якому просив
визнати протиправною та скасувати
постанову заступника начальника
інспекції державного архітектурно -
будівельного контролю у Запорізькій
області Оверчука О.В. від 15.10.2013 року №
97.

Постановою Черкаського окружного
адміністративного суду від 21 листопада
2013 року у задоволенні
адміністративного позову відмовлено
повністю.

Не погоджуючись із прийнятим судовим
рішенням позивачем подано апеляційну
скаргу, в якій просив скасувати
постанову Черкаського окружного
адміністративного суду від 21 листопада
2013 року та прийняти нову, якою позовні
вимоги задовольнити в повному обсязі.
Свої вимоги апелянт обґрунтовує тим, що
судом першої інстанції при
постановленні оскаржуваного рішення
було порушено норми матеріального та
процесуального права.

У судове засідання сторони та їх
представники не з'явилися, причини
неявки суду невідомі, про розгляд
справи були повідомлені належним
чином.

Враховуючи, що в матеріалах справи
достатньо письмових доказів для
правильного вирішення апеляційної
скарги, а особиста участь сторін в
судовому засіданні - не обов'язкова,
колегія суддів у відповідності до ч. 4
ст. 196 КАС України визнала можливим
проводити апеляційний розгляд справи
за відсутності представників сторін.

Згідно ст. 41 КАС України фіксування
судового засідання за допомогою
звукозаписувального технічного засобу
не здійснювалося.

Заслухавши суддю-доповідача,
перевіривши матеріали справи, доводи
апеляційної скарги, колегія суддів
вважає необхідним апеляційну скаргу
Публічного акціонерного товариства
"Уманьавтодор" - залишити без
задоволення, а постанову Черкаського
окружного адміністративного суду від 21
листопада 2013 року - без змін, виходячи з
наступного.

Відповідно до ст. 159 КАС України судове
рішення повинно бути законним і
обґрунтованим. Законним є рішення,
ухвалене судом відповідно до норм
матеріального права при дотриманні
норм процесуального права.
Обґрунтованим є рішення, ухвалене
судом на підставі повно і всебічно
з'ясованих обставин у адміністративній
справі, підтверджених такими доказами,
які були досліджені в судовому
засіданні.

Згідно з п. 1 ч. 1 ст. 198 та ст. 200 КАС
України, суд апеляційної інстанції
залишає апеляційну скаргу без
задоволення, а постанову суду - без
змін, якщо визнає, що суд першої
інстанції правильно встановив
обставини справи та ухвалив судове
рішення з додержанням норм
матеріального і процесуального права.

Приймаючи рішення про відмову у
задоволенні позовних вимог суд першої
інстанції виходив з того, що постанова
заступника начальника інспекції
державного архітектурно-будівельного
контролю у Запорізькій області від
15.10.2013 року № 97 про накладення на ПАТ
«Уманьавтодор» штрафу у розмірі 103230
грн. за порушення ст. 17 Закону України
«Про архітектурну діяльність» на
підставі п. 1 ч. 4 ст. 2 Закону України
«Про відповідальність за
правопорушення у сфері містобудівної
діяльності», була винесена у
відповідності до норм чинного
законодавства.

Колегія суддів погоджується з таким
висновком суду першої інстанції
виходячи з наступного.

Як вбачається з матеріалів справи та
було встановлено колегією суддів,
головними державними інспекторами
Запорізького відділу інспекції
державного архітектурно-будівельного
контролю у Запорізькій області на
підставі наказу інспекції державного
архітектурно-будівельного контролю у
Запорізькій області від 22.03.2013 року
№39-ОД про затвердження плану-графіка
планових перевірок на ІІ квартал 2013
року у сфері містобудівної діяльності,
будівельних норм, державних стандартів
і правил проведено перевірку об'єкта
будівництва - автотранспортної
магістралі через р. Дніпро у м.
Запоріжжя.

За результатами проведеної перевірки
складено акт від 18.06.2013 року, у якому
зазначено, що будівельні роботи з
будівництва автотранспортної
магістралі через м. Дніпро у м.
Запоріжжя виконуються на підставі
дозволу на виконання будівельних робіт
від 07.02.2012 року №ЗП 0, виданого
інспекцією державного
архітектурно-будівельного контролю у
Запорізькій області. Генеральним
підрядником будівництва вказаної
автотранспортної магістралі є ВАТ
«Уманьавтодор». Ліцензія, яка видана
ВАТ «Уманьавтодор» на провадження
господарської діяльності пов'язаної зі
створенням об'єктів архітектури
(будівництво транспортних споруд,
будівельні та монтажні роботи), не дає
права на будівництво об'єктів
підвищеної небезпеки, яким є
вищезазначений об'єкт.

За результатами вказаної вище
перевірки головним державним
інспектором Запорізького
інспекційного відділу інспекції
державного архітектурно-будівельного
контролю у Запорізькій області
винесено припис від 03.10.2013 року, у якому
висунуто вимогу ВАТ «Уманьавтодор» про
усунення порушення - до 17.10.2013 року, що
полягало в обов'язку отримати право на
будівництво об'єктів підвищеної
небезпеки та в подальшому здійснювати
господарську діяльність, пов'язану зі
створенням об'єктів архітектури, що
підлягає ліцензуванню, у відповідності
з переліком робіт провадження
господарської діяльності, пов'язаної
із створенням об'єктів архітектури,
зазначених у додатку до ліцензії.

Крім вищезазначеного припису, головним
державним інспектором Запорізького
інспекційного відділу інспекції
державного архітектурно-будівельного
контролю у Запорізькій області
складено протокол про правопорушення у
сфері містобудівної діяльності від
03.10.2013 року, у якому зазначено про
виявлення порушення, а саме ліцензія,
яка видана ПАТ «Уманьавтодор» на
провадження господарської діяльності
пов'язаної зі створенням об'єктів
архітектури (будівництво транспортних
споруд, будівельні та монтажні роботи),
не дає права на будівництво об'єктів
підвищеної небезпеки, яким є
вищезазначений об'єкт.

Постановою заступника начальника
інспекції державного
архітектурно-будівельного контролю у
Запорізькій області від 15.10.2013 на ПАТ
«Уманьавтодор» за порушення ст. 17
Закону України «Про архітектурну
діяльність» на підставі п. 1 ч. 4 ст. 2
Закону України «Про відповідальність
за правопорушення у сфері
містобудівної діяльності» накладено
штраф у розмірі 103230 грн. 00 коп.

Вважаючи вищевказану постанову про
накладення штрафу протиправною,
позивач звернувся до суду.

Обговорюючи правомірність позовних
вимог, колегія суддів приходить до
наступного.

Згідно статті 41 Закону України від
17.02.2011 р. № 3038-VІ "Про регулювання
містобудівної діяльності" (із змінами
та доповненнями, далі - Закон № 3038-VІ)
державний архітектурно-будівельний
контроль - це сукупність заходів,
спрямованих на дотримання вимог
законодавства у сфері містобудівної
діяльності, будівельних норм,
державних стандартів і правил.

Державний архітектурно-будівельний
контроль здійснюється органами
державного архітектурно-будівельного
контролю в порядку, встановленому
Кабінетом Міністрів України.

Проведення архітектурно-будівельного
контролю регулюється "Порядком
здійснення архітектурно-будівельного
контролю", затвердженим постановою
Кабінету Міністрів України від 23.05.2011
року №553. (надалі Порядок №553).

У відповідності до п. 1, 2, 3 Порядку №553,
державний архітектурно-будівельний
контроль здійснюється
Держархбудінспекцією та її
територіальними органами (далі -
інспекції).

Державний архітектурно-будівельний
контроль здійснюється за дотриманням:
1) вимог законодавства у сфері
містобудівної діяльності, проектної
документації, будівельних норм,
державних стандартів і правил,
технічних умов, інших нормативних
документів під час виконання
підготовчих і будівельних робіт,
архітектурних, інженерно-технічних і
конструктивних рішень, застосування
будівельної продукції; 2) порядку
здійснення авторського і технічного
нагляду, ведення загального та (або)
спеціальних журналів обліку виконання
робіт (далі - загальні та (або)
спеціальні журнали), виконавчої
документації, складення актів на
виконані будівельно-монтажні та
пусконалагоджувальні роботи; 3) інших
вимог, установлених законодавством,
будівельними нормами, правилами та
проектною документацією, щодо
створення об'єкта будівництва.
Державний архітектурно-будівельний
контроль на об'єктах будівництва, що є
власністю іноземних держав,
міжнародних організацій, іноземних
юридичних і фізичних осіб та
розташовані на території України,
здійснюється відповідно до цього
Порядку. Державний
архітектурно-будівельний контроль
здійснюється посадовими особами
інспекцій відповідно до їх посадових
інструкцій та функціональних
повноважень.

За результатами державного
архітектурно-будівельного контролю
посадовою особою інспекції
складається акт перевірки відповідно
до вимог, установлених цим Порядком.
Акт перевірки складається у двох
примірниках. Один примірник надається
суб'єкту містобудування, щодо якого
здійснюється державний
архітектурно-будівельний контроль, а
другий залишається в інспекції. Акт
перевірки підписується посадовою
особою інспекції, яка провела
перевірку та суб'єктом містобудування,
щодо якого здійснюється державний
архітектурно-будівельний контроль.
(п.16, п.18 Порядку №553).

У разі виявлення порушень вимог
законодавства у сфері містобудівної
діяльності, крім акта перевірки,
складається протокол разом з приписом
усунення порушення вимог
законодавства у сфері містобудівної
діяльності, будівельних норм,
державних стандартів і правил або
приписом про зупинення підготовчих та
будівельних робіт, які виконуються без
повідомлення, реєстрації декларації
про початок їх виконання або дозволу на
виконання будівельних робіт (далі -
припис). Припис складається у двох
примірниках. Один примірник припису
залишається в інспекції, а інший
надається суб'єкту містобудування,
щодо якого здійснюється державний
архітектурно-будівельний контроль.
Припис підписується посадовою особою
інспекції, яка провела перевірку.
Протокол протягом трьох днів після
його складення та всі матеріали
перевірки подаються керівникові
відповідної інспекції або його
заступникові для винесення постанови
про накладення штрафу, передбаченої
законодавством України (п.17,п.19,п.20
Порядку №553).

Постанова про накладення штрафу
складається у трьох примірниках.
Перший примірник постанови у триденний
строк після її прийняття вручається
під розписку суб'єкту містобудування
(керівнику або уповноваженому
представнику суб'єкта містобудування)
або надсилається рекомендованим
листом з повідомленням, про що робиться
запис у справі. Два примірники
залишаються в інспекції, яка наклала
штраф (п.22 Порядку №553).

Відповідальність юридичних осіб та
фізичних осіб - підприємців (суб'єктів
містобудування) за правопорушення у
сфері містобудівної діяльності
передбачена Законом України «Про
відповідальність за правопорушення у
сфері містобудівної діяльності».

Так, п. 1 ч. 4 ст. 2 Закону України «Про
відповідальність за правопорушення у
сфері містобудівної діяльності»
передбачено, що суб'єкти
містобудування, які здійснюють
господарську діяльність, пов'язану із
створенням об'єктів архітектури, що
підлягає ліцензуванню, чи доручають
виконання окремих видів робіт
відповідальним виконавцям, які згідно
із законодавством повинні мати
кваліфікаційний сертифікат, несуть
відповідальність у вигляді штрафу за
такі правопорушення, зокрема
здійснення господарської діяльності,
що підлягає ліцензуванню, без
отримання в установленому порядку
ліцензії - у розмірі дев'яноста
мінімальних заробітних плат.

З наведеної правової норми слідує, що
суб'єктами відповідальності за даною
статтею не лише безпосередні
виконавці, як помилково вважає позивач,
а й суб'єкти господарювання, які
доручають виконання окремих видів
робіт відповідальним виконавцям, а
тому посилання позивача на той факт, що
роботи по будівництву
автотранспортної магістралі через р.
Дніпро у с. Запоріжжя здійснювались не
власне ним (ПАТ «Уманьавтодор»), а
субпідрядниками, які мали відповідні
ліцензії не звільняє позивача від
відповідальності, передбаченої чинним
законодавством.

Окрім того, п. 17 Порядку №553
передбачено, що у разі виявлення
порушень вимог законодавства у сфері
містобудівної діяльності, крім акта
перевірки, складається протокол разом
з приписом усунення порушення вимог
законодавства у сфері містобудівної
діяльності, будівельних норм,
державних стандартів і правил або
приписом про зупинення підготовчих та
будівельних робіт, які виконуються без
повідомлення, реєстрації декларації
про початок їх виконання або дозволу на
виконання будівельних робіт (далі -
припис).

З наведеного вбачається, що припис - це
документ, що фіксує факт порушення та
містить зобов'язання суб'єкта
господарювання усунути порушення,
зазначені у ньому.

Слід зазначити, що Закон України «Про
регулювання містобудівної
діяльності», «Про відповідальність за
правопорушення у сфері містобудівної
діяльності», Порядок № 533 не містять
норми, які б констатували, що у разі
усунення порушень, зазначених у
приписі, суб'єкт господарювання
звільняється від відповідальності (у
вигляді штрафу).

Судом першої інстанції зроблено вірний
висновок, що виконання припису не
звільняє суб'єкта містобудування від
відповідальності за вчинене
правопорушення у сфері містобудівної
діяльності. Натомість факт порушення
позивачем вимог містобудівного
законодавства зафіксований у Акті,
протоколі та приписі Інспекції
державного архітектурно-будівельного
контролю у Запорізькій області, окрім
того, факт порушення визнаний самим
позивачем, адже останній зазначає, що
вимоги, зазначені в Приписі були
усунені.

З огляду на викладене, колегія суддів
дійшла висновку, що судом першої
інстанції було вірно встановлено
фактичні обставини справи, надано
вірну оцінку дослідженим доказам. У
зв'язку з цим колегія суддів вважає
необхідним апеляційну скаргу
Публічного акціонерного товариства
"Уманьавтодор" - залишити без
задоволення, а постанову Черкаського
окружного адміністративного суду від 21
листопада 2013 року - без змін.

Керуючись ст. ст. 41, 195, 196, 198, 200, 205, 206, 212,
254 КАС України, колегія суддів, -

У Х В А Л И Л А:

Апеляційну скаргу Публічного
акціонерного товариства "Уманьавтодор"
- залишити без задоволення.

Постанову Черкаського окружного
адміністративного суду від 21 листопада
2013 року - без змін.

Ухвала набирає законної сили з моменту
проголошення та може бути оскаржена
протягом двадцяти днів в касаційному
порядку шляхом подачі касаційної
скарги безпосередньо до Вищого
адміністративного суду України.

Головуючий суддя
О.Є.Пилипенко

Судді
Я.Б. Глущенко

С.Б. Шелест

Головуючий суддя
Пилипенко О.Є.

Судді:
Глущенко Я.Б.

Шелест С.Б.