Справа № 2а-7814/10/0870
Суддя: Матяш Ольга Віталіївна
Дата ухвалення: 2014-02-17 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ЗАПОРІЗЬКИЙ ОКРУЖНИЙ
АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

ПРО ЗАЛИШЕННЯ ПОЗОВНОЇ ЗАЯВИ БЕЗ
РОЗГЛЯДУ

17 лютого 2014 року Справа № 2а-7814/10/0870
м.Запоріжжя Запорізький окружний
адміністративний суд у складі:
головуючого - судді Матяш О.В.,
розглянувши у м. Запоріжжя в порядку
письмового провадження
адміністративну справу за позовом
Бердянського міського центру
зайнятості до ОСОБА_2 про стягнення
допомоги по безробіттю,

ВСТАНОВИВ:

04.10.2010 позивач звернувся до суду із
вказаним позовом та просить стягнути з
відповідача кошти, сплачені в якості
забезпечення на період безробіття та
за надані соціальні послуги, на
загальну суму 4 307,64 гривень у зв'язку з
ненаданням відповідачем інформації
про його реєстрацію як фізичної
особи-підприємця при наданні йому
статусу безробітного й призначення
допомоги по безробіттю. Просить позов
задовольнити, розглянувши справу за
відсутності його представника.

Відповідач позов не визнає, зазначивши
в запереченнях, що у 2001 році він подав
до Бердянської ОДПІ заяву форми 8-ОПП
щодо припинення його підприємницької
діяльності й йому невідомі причини, з
яких відповідний запис про припинення
підприємницької діяльності не було
внесено до державного реєстру.

Про його реєстрацію як ФОП Бердянський
міський центр зайнятості мав дізнатися
впродовж всього терміну перебування
його на обліку в центрі зайнятості.
Проте позивач не здійснив перевірку,
чим порушив свої обов'язки. Оскільки
лише 21.08.2010 позивач здійснив перевірку
його, ОСОБА_2, документів, тому
позивачем з власної вини пропущено
строк звернення до суду з даним
позовом.

До початку судового засідання
відповідач подав заяву про залишення
позовної заяви без розгляду з підстав,
зазначених в запереченнях, й просить
розглянути справу за його відсутності.

Згідно із ч.6 ст.128 КАС України, «якщо
немає перешкод для розгляду справи у
судовому засіданні, визначених цією
статтею, але прибули не всі особи, які
беруть участь у справі, хоча і були
належним чином повідомлені про дату,
час і місце судового розгляду, суд має
право розглянути справу у письмовому
провадженні у разі відсутності потреби
заслухати свідка чи експерта». Тому суд
розглянув справу в порядку письмового
провадження.

Відповідно до ч.1 ст.41 КАС України,
фіксування судового засідання за
допомогою звукозаписувального
технічного засобу не здійснювалось.

Дослідивши наявні у справі докази та
надавши їм оцінку, суд вважає, що
позовну заяву необхідно залишити без
розгляду у зв'язку з пропущенням
строку звернення до суду з огляду на
таке:

судом встановлено, що 21.11.2006 ОСОБА_2
звернувся до МЦЗ за сприянням у
працевлаштуванні. На підставі його
заяви йому було надано статус
безробітнього та призначено виплату
допомоги по безробіттю як
застрахованій особі, відповідно до
Закону України «Про
загальнообов'язкове державне
соціальне страхування на випадок
безробіття» № 1533-III від 02.03.2000 (у
редакції Закону N 3456-IV від 22.02.2006, який
набрав чинності 30.09.2006, далі - Закон
№1533).

Згідно зі ст. 34 Закону України «Про
зайнятість населення» № 803-XII від 01.03.1991
(у редакції Закону N 3483-IV від 23.02.2006, який
набрав чинності 18.03.2006), «контроль за
додержанням законодавства України про
зайнятість населення здійснюється
місцевими державними адміністраціями,
виконавчими органами відповідних рад,
відповідними державними органами,
інспекціями служби зайнятості та
профспілковими об'єднаннями».

Відповідно до п. 2, абз.5 п. 3, абз. 1 п. 4
Порядку розслідування страхових
випадків та обґрунтованості виплат
матеріального забезпечення відповідно
до Закону України «Про
загальнообов'язкове державне
соціальне страхування на випадок
безробіття», затвердженого Постановою
Кабінету Міністрів України № 357 від
20.03.2006 (у редакції від 20.03.2006),
«розслідування згідно з цим Порядком
здійснюється шляхом проведення
перевірки достовірності даних, які є
підставою для надання особі статусу
безробітної та виплати їй
матеріального забезпечення, що
зазначені у документах, поданих особою
до державної служби зайнятості під час
її реєстрації та протягом періоду її
перебування на обліку як безробітної.

Перевірка проводиться центрами
зайнятості, на які покладено виконання
функцій робочих органів виконавчої
дирекції Фонду загальнообов'язкового
державного соціального страхування на
випадок безробіття (далі - центри
зайнятості), у разі, коли під час
перебування особи на обліку як
безробітної до центру зайнятості
надійшла інформація від державних
органів, підприємств, установ,
організацій чи громадян про обставини,
що впливають на умови виплати
матеріального забезпечення та надання
соціальних послуг безробітній особі,
яка відрізняється від поданих нею
відомостей, або така інформація
розміщена в засобах масової
інформації.

Центри зайнятості під час проведення
перевірки взаємодіють з органами
державної податкової служби,
Пенсійного фонду України, фондів
загальнообов'язкового державного
соціального страхування, державними
реєстраторами, управліннями праці та
соціального захисту населення,
відділами (управліннями) субсидій
шляхом обміну інформацією про отримані
особами, які перебувають на обліку в
службі зайнятості як безробітні,
доходи від провадження
підприємницької діяльності, виконання
роботи за трудовим договором, у тому
числі за сумісництвом та під час роботи
за кордоном, виконання робіт (надання
послуг) за цивільно-правовими угодами,
ведення особистого селянського
господарства тощо».

Зазначений порядок втратив чинність
18.05.2013.

Відповідно до розд. 4 Положення про
Бердянський міський центр зайнятості,
яке діяло з 16.07.2004, МЦЗ несе
відповідальність за обґрунтованість
призначення та виплати всіх видів
матеріального забезпечення
безробітному, а також за цільове
використання коштів Фонду
загальнообов'язкового державного
соціального страхування на випадок
безробіття (а.с.200-203).

Згідно з п. 4.3 Положення про Бердянський
міський центр зайнятості, яке діяло з
22.04.2008, МЦЗ несе відповідальність за
раціональне та цільове використання
коштів Фонду, які виділені в
розпорядження центру зайнятості
населення (а.с. 195-199).

Таким чином, і на час перебування
ОСОБА_2 на обліку в МЦЗ, і на час
розгляду даної справи за позивачем
була закріплена відповідальність за
цільове використання коштів Фонду
загальнообов'язкового державного
соціального страхування на випадок
безробіття.

Для забезпечення цільового
використання коштів Фонду
вищезазначеними нормами законодавства
передбачені повноваження МЦЗ на
перевірку відомостей про перебування
ОСОБА_2 у реєстрі підприємців: позивач
повинен був провести перевірку
достовірності даних, які є підставою
для надання ОСОБА_2 статусу
безробітного та виплати йому
матеріального забезпечення, що
зазначені у документах, поданих ним до
державної служби зайнятості під час
реєстрації - 21.11.2006 - та протягом періоду
перебування на обліку як безробітного -
до 28.05.2007.

Судом встановлено, що 21.08.2010 позивачем
було проведено перевірку
обґрунтованості виплат матеріального
забезпечення ОСОБА_2, відповідно до
Закону №1533, та встановлено, що
відповідач був зареєстрований як
підприємець з 30.01.1998, про що складено
акт (а.с. 11).

В обґрунтування правомірності
позовних вимог МЦЗ зазначає, що на час
звернення відповідача до МЦЗ та
знаходження останнього на обліку як
безробітного у МЦЗ були відсутні
підстави для проведення перевірки
обґрунтованості призначення та
виплати матеріального забезпечення
ОСОБА_2

Судом встановлено, що МЦЗ посилається
на норми Порядку розслідування
страхових випадків та обґрунтованості
виплати матеріального забезпечення
безробітним, затвердженого Наказом
Міністерства праці та соціальної
політики України № 60/62 від 13.02.2009, та на
інші норми законодавства, які діяли вже
після зняття ОСОБА_2 з обліку в центрі
зайнятості.

Суд вважає, що позивач мав змогу
перевірити достовірність даних ОСОБА_2,
оскільки був зобов'язаний провести
перевірку під час перебування ОСОБА_2
на обліку (а не в 2010 році), але
не вчинив для цього ніяких дій з
невідомої суду причини.

Відповідно до ч. 2 ст. 99 КАС України (у
редакції Закону № 2487-VI від 10.07.2010, який
набрав чинності 31.07.2010), «для звернення
до адміністративного суду за захистом
прав, свобод та інтересів особи
встановлюється річний строк, який, якщо
не встановлено інше, обчислюється з
дня, коли особа дізналася або повинна
була дізнатися про порушення своїх
прав, свобод чи інтересів».

Законом України № 2453-VI від 07.07.2010, який
набрав чинності 03.08.2010, такий строк було
змінено на шестимісячний.

Позивач не надав доказів звернення до
ДПІ, державного реєстратора, органів
Пенсійного фонду щодо підтвердження
наявності в Єдиному державному реєстрі
юридичних та фізичних осіб-підприємців
запису про ОСОБА_2 як суб'єкта
підприємницької діяльності під час
обліку останнього в МЦЗ як
безробітного, а тому суд вважає, що для
позивача і річний, й 6-місячний строк
звернення до суду повинен
обчислюватися з дня, коли він повинен
був дізнатися про порушення його прав
відповідачем - під час реєстрації або
під час обліку ОСОБА_2 в МЦЗ як
безробітного.

Відповідно до ч. 1 ст. 100 КАС України (в
редакції, що діяла на час звернення з
позовом у даній справі),
«адміністративний позов, поданий після
закінчення строків, установлених
законом, залишається без розгляду, якщо
суд за заявою особи, яка його подала, не
знайде підстав для поновлення строку,
про що постановляється ухвала».

У зв'язку з тим, що суд не знаходить
підстав для визнання причин пропуску
строку звернення до адміністративного
суду поважними - позивач взагалі не
зазначає в позові причин пропуску, не
надає доказів на підтвердження
поважності причин пропуску такого
строку, даний позов необхідно залишити
без розгляду.

Керуючись ст. 100 КАС України, суд

УХВАЛИВ:

позовну заяву Бердянського міського
центру зайнятості до ОСОБА_2 про
стягнення допомоги по безробіттю -
залишити без розгляду у зв'язку з
пропущенням строку звернення до суду.

Ухвала може бути оскаржена до
Дніпропетровського апеляційного
адміністративного суду через
Запорізький окружний адміністративний
суд шляхом подачі апеляційної скарги у
п'ятиденний строк з дня отримання
ухвали. Копія апеляційної скарги
одночасно надсилається особою, що її
подає, до Дніпропетровського
апеляційного адміністративного суду.

Ухвала набирає законної сили після
закінчення строку подання апеляційної
скарги, якщо її не було подано. У разі
подання апеляційної скарги ухвала,
якщо її не скасовано, набирає законної
сили після закінчення апеляційного
розгляду справи.

Суддя
О.В. Матяш