Справа № 807/620/14
Суддя: Плеханова З.Б.
Дата ухвалення: 2014-02-26 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ЗАКАРПАТСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ
АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

26 лютого 2014 рокум. Ужгород№ 807/620/14

Суддя Закарпатського окружного
адміністративного суду Плеханова З.Б.,
розглянувши матеріали позовної заяви
Інспекція з питань захисту прав
споживачів у Закарпатській області до
Колективне багатопрофільне
підприємство "Хміль" про застосування
відповідних заходів реагування у сфері
державного нагляду (контролю), -

В С Т А Н О В И В:

Інспекція з питань захисту прав
споживачів у Закарпатській області
звернулася до Закарпатського
окружного адміністративного суду із
позовом до Колективне багатопрофільне
підприємство "Хміль" про застосування
відповідних заходів реагування у сфері
державного нагляду (контролю) шляхом
застосування до Колективного
багатопрофільного підприємства "Хміль"
заборони реалізації продукції строк
придатності до якої минув.

Ч.3 ст.183-6 КАС України, передбачає, що
позовна заява має відповідати вимогам,
установленим ст.106 цього Кодексу.

Відповідно до п.3 ч.1 ст.107 КАС України
суддя після одержання позовної заяви
з'ясовує чи відповідає позовна заява
вимогам, встановленим ст.106 цього
Кодексу.

При цьому, ч.3 ст.183-6 КАС України,
передбачає, що позовна заява має
відповідати вимогам, установленим ст.106
цього Кодексу. У разі якщо порушення,
яке стало підставою для вжиття заходів
реагування, було виявлено відповідним
суб'єктом владних повноважень під час
проведення перевірки, до позовної
заяви додаються копії документів, що
підтверджують дотримання процедури
проведення цієї перевірки. Однак у
матеріалах позовної заяви відсутній
Припис до акта від 13.02.2014 року №0000076.

Розглянувши поданий адміністративний
позов, суддя вважає за необхідне
залишити позовну заяву без руху з
огляду на наступне.

Згідно ст.183-6 КАС України на підставі
адміністративного позову субєкта
владних повноважень, яким ужито
відповідних заходів реагування
адміністративний суд здійснює лише
провадження у справах щодо
підтвердження обгрунтованості вжиття
субєктами владних повноважень заходів
реагування під час здійснення
державного нагляду ( контролю у сфері
господарської діяльності.

Суддя після одержання позовної заяви
з'ясовує, чи: 1) подана позовна заява
особою, яка має адміністративну
процесуальну дієздатність; 2) має
представник належні повноваження (якщо
позовну заяву подано представником); 3)
відповідає позовна заява вимогам,
встановленим статтею 106 цього Кодексу.

Так, відповідно до п. 4 ч. 1 ст. 106 Кодексу
адміністративного судочинства України
у позовній заяві зазначається зміст
позовних вимог згідно з ч.ч. 4 і 5 ст. 105
цього Кодексу і виклад обставин якими
позивач обгрунтовує свої вимоги.

На підставі наведеного і як вбачається
з матеріалів позову позивач не вірно
сформував зміст позовних вимог,
оскільки в порядку статті 183-6 КАСУ суд
вирішує питання щодо обгрунтованості
вже вжитих заходів , а не виносить нові .

Так, відповідно до вимог ч.3 ст.106 КАС
України до позовної заяви додається
документ про сплату судового збору,
крім випадків, коли його не належить
сплачувати.

Нормативно-правовим актом, який
визначає правові засади справляння
судового збору, платників, об'єкти та
розміри ставок судового збору, порядок
сплати, звільнення від сплати та
повернення судового збору є Закон
України "Про судовий збір " (надалі -
Закон №3674).

Відповідно до ч.1 ст.3 Закону №3674
судовий збір справляється за подання
до суду позовної заяви та іншої заяви,
передбаченої процесуальним
законодавством. При цьому, в ч.2 ст.3
Закону №3674 не передбачено випадку
звільнення Інспекції з питань захисту
прав споживачів в разі подання
позовних заяв щодо застосування
заходів реагування. Крім того, в
переліку пільг щодо сплати судового
збору, який закріплений ст.5 Закону №3674
відсутня Інспекція з питань захисту
прав споживачів в разі подання
позовних заяв щодо застосування
заходів реагування.

Водночас, п.3 ч.2 ст.4 Закону №3674
закріплено, що за подання до
адміністративного суду
адміністративного позову немайнового
характеру сплачується судовий збір у
розмірі 0,06 розміру мінімальної
заробітної плати; за подання до
адміністративного суду
адміністративного позову майнового
характеру сплачується судовий збір у
розмірі 2 відсотку розміру майнових
вимог, але не менше 1,5 розміру
мінімальної заробітної плати та не
більше 4 розмірів мінімальних
заробітних плат.

Статтею 8 Закону України "Про Державний
бюджет на 2014 рік " передбачено, що
розмір мінімальної заробітної плати з
01.01.2014 р. встановлено у розмірі 1218,00 грн.

Таким чином, позивачеві при усуненні
недоліків належить надати суду докази
сплати судового збору за немайнову
вимогу.

Судовий збір позивач має сплати на
наступні реквізити: банк одержувача -
ГУ ДКСУ у Закарпатській області; МФО -
812016; рахунок отримувача - 4002;
отримувач коштів - УК у м. Ужгороді, (м.
Ужгород) 22030001; код отримувача (код за
ЄДРПОУ) - 38015610; призначення платежу -
судовий збір за позовом (ПІБ чи назва
установи, організації позивача)
Закарпатський окружний
адміністративний суд .

Відповідно до ч. 3 статті 106 КАС України,
до позовної заяви додаються її копії та
копії всіх документів, що приєднуються
до неї, відповідно до кількості
відповідачів і третіх осіб, крім
випадків подання адміністративного
позову суб'єктом владних повноважень.
Суб'єкт владних повноважень при
поданні адміністративного позову
зобов'язаний додати до позовної заяви
доказ надіслання рекомендованим
листом з повідомленням про вручення
відповідачу і третім особам копії
позовної заяви та доданих до неї
документів.

Однак в матеріалах адміністративного
позову відсутній документ (доказ)
надіслання позовної заяви з додатками
відповідачу.

Відповідно до п.5 ч.1 ст.107 КАС України,
суддя після одержання позовної заяви,
зокрема має з'ясувати чи подано
адміністративний позов у строк,
установлений законом (якщо
адміністративний позов подано з
пропущенням встановленого законом
строку звернення до суду, то чи
достатньо підстав для визнання причин
пропуску строку звернення до суду
поважними).

В ч.2 ст.183-6 КАС України,
адміністративний позов подається
суб'єктом владних повноважень до
окружного адміністративного суду не
пізніше наступного дня з дня видання
(прийняття) відповідного розпорядчого
документа про вжиття заходів
реагування, обґрунтованість яких
підлягає підтвердженню судом.

Відповідно до ч.1 ст.99 КАС України,
адміністративний позов може бути
подано в межах строку звернення до
адміністративного суду, встановленого
цим Кодексом або іншими законами.

Відповідно до ст.100 КАС України,
адміністративний позов, поданий після
закінчення строків, установлених
законом, залишається без розгляду, якщо
суд на підставі позовної заяви та
доданих до неї матеріалів не знайде
підстав для визнання причин пропуску
строку звернення до адміністративного
суду поважними, про що постановляється
ухвала.

Так, позивач звернувся до суду 26.02.2014
року, що вбачається з відмітки
канцелярії суду на титульному аркуші
позовної заяви (вх. № 2816 від 26.02.2014р.).

Проте, із позовної заяви вбачається, що
припис щодо заборони реалізації
продукції було складено Інспекцією з
питань захисту прав споживачів у
Закарпатській області 13.02.2014 року.
Водночас, позивачем не було надано
обґрунтувань щодо поважності причин
пропуску строку звернення до
адміністративного суду.

Таким чином, позивач при усунені
недоліків адміністративного позову
має зазначити достатні підстави для
визнання судом поважними причини
пропуску строку звернення до суду, у
підтвердження чого надати докази.

Відповідно до ч.4 ст.183-6 КАС України у
разі невідповідності поданої заяви
вимогам частини третьої цієї статті
суд у день подання позовної заяви
повідомляє позивача про таку
невідповідність та встановлює строк не
більше двох днів для усунення
недоліків. Якщо позивач усунув
недоліки в установлений судом строк,
позовна заява вважається поданою в
день, коли зазначені недоліки було
усунуто.

Невиконання вимог суду про усунення
недоліків у встановлений строк тягне
за собою повернення позивачу позовної
заяви та доданих до неї документів.
Повернення позовної заяви
унеможливлює повторне звернення з тим
самим позовом.

Вказані недоліки повинні бути усунуті
позивачем в строк до 28 лютого 2014 року
до 15:00 годин шляхом подання до
канцелярії Закарпатського окружного
адміністративного суду з посиланням на
реквізити даної ухвали (№ 807/620/14 від
26.02.2014р.) адміністративного позову в
новій редакції із зазначенням повної
назви відповідача із зазначенням
документу про сплату судового збору на
вищевказані реквізити, Припису до акта
від 13.02.2014 року №0000076,доказу надіслання
відповідачеві адміністративного
позову з додатками до нього та заяви з
обґрунтуванням поважності причин
пропуску строку звернення до суду з
відповідними доказами.

Керуючись ст.106, ст.160, ст.183-6 Кодексу
адміністративного судочинства України
суддя,-

У Х В А Л И В:

Позовну заяву Інспекція з питань
захисту прав споживачів у
Закарпатській області до Колективне
багатопрофільне підприємство
"Хміль"про застосування відповідних
заходів реагування у сфері державного
нагляду (контролю)- залишити без руху.

Надати Інспекція з питань захисту прав
споживачів у Закарпатській області
строк до 28 лютого 2014 року до 15:00 години
для усунення вищезазначених недоліків.

Попередити позивача про те, що у
випадку не усунення недоліків позовної
заяви у визначений суддею спосіб та
строк позовна заява буде йому
повернута.

Копію даної ухвали невідкладно
вручити/надіслати особі, що звернулась
із позовною заявою.

Ухвала про залишення позовної заяви
без руху може бути оскаржена особою,
яка подала позовну заяву. Залишення
позовної заяви без руху не позбавляють
права повторного звернення до
адміністративного суду в порядку,
встановленому законом.

Ухвала відповідно до ч. 1 ст. 254 КАС
України набирає законної сили після
закінчення строку на апеляційне
оскарження, встановленого цим
Кодексом. Ухвала може бути оскаржена в
апеляційному порядку за правилами
встановленими ст. 186 КАС України.

Суддя
З.Б. Плеханова