Справа № 818/8424/13-а
Суддя: Бенедик А.П.
Дата ухвалення: 2014-02-17 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

17 лютого 2014 р.Справа № 818/8424/13-аКолегія
суддів Харківського апеляційного
адміністративного суду у складі

Головуючого судді: Бенедик А.П.

Суддів: Бегунца А.О. , Калиновського В.А.

розглянувши в порядку письмового
провадження у приміщенні Харківського
апеляційного адміністративного суду
адміністративну справу за апеляційною
скаргою Інспекції Державного
архітектурно-будівельного контролю у
Сумській області на постанову
Сумського окружного адміністративного
суду від 05.12.2013р. по справі №
818/8424/13-а

за позовом Приватного
підприємства "БудСалон"

до Інспекції Державного
архітектурно-будівельного контролю у
Сумській області

про визнання протиправною та
скасування постанови,

ВСТАНОВИЛА:

Позивач, Приватне підприємство
"БудСалон", звернувся до суду із
адміністративним позовом до Інспекції
Державного архітектурно-будівельного
контролю в Сумській області, в якому
просить визнати протиправною та
скасувати постанову відповідача № 108
від 11.10.2013р. про накладення на ПП
"БудСалон" штрафу у розмірі 103230 грн. за
правопорушення у сфері містобудівної
діяльності.

В обґрунтування позовних вимог вказує,
що приймаючи спірну постанову,
контролюючий орган дійшов до
неправомірного висновку про порушення
позивачем вимог діючого законодавства.
Так, підставою для нарахування
штрафних санкцій, слугували
встановлені за наслідками проведеної
перевірки висновки відповідача про
порушення позивачем під час виконання
будівельних робіт з капітального
ремонту будівлі по вул. Воскресенській
6 у м. Суми, вимог ч. 1 ст. 34 Закону України
"Про регулювання містобудівної
діяльності", а саме: виконання
будівельних робіт без реєстрації
декларації про початок виконання таких
робіт на об'єктах ІІІ категорії
складності. В свою чергу, оскільки ПП
"БудСалон" не виступає замовниками
будівництва, а є підрядником, який
виконує будівельні роботи на підставі
укладених із СМГО "Мистецький світ"
договорів, то він не є неналежним
суб'єктом відповідальності за
правопорушення у сфері містобудівної
діяльності. Крім того, при проведенні
перевірки відповідачем не дотримано
вимог законодавства, що регулює
порядок її проведення та складання
протоколу про правопорушення у сфері
містобудівної діяльності.

Постановою Сумського окружного
адміністративного суду від 05.12.2013 року
адміністративний позов було
задоволено.

Визнано протиправною та скасовано
постанову Інспекції ДАБК в Сумській
області №108 від 11.10.2013 року про
накладення штрафу у розмірі 103230 грн. на
ПП "БудСалон" за правопорушення у сфері
містобудівної діяльності.

Відповідач, не погодившись із судовим
рішенням, подав апеляційну скаргу, в
якій просить скасувати постанову
Сумського окружного адміністративного
суду від 05.12.2013 року та прийняти нове
рішення, яким відмовити у задоволенні
позовних вимог.

Обґрунтовуючи вимоги апеляційної
скарги, відповідач посилається на
прийняття оскаржуваної постанови з
порушенням норм матеріального права,
зокрема на порушення вимог Закону
України "Про регулювання містобудівної
діяльності", Закону України від 14.10.1994 №
208/94-ВР "Про відповідальність за
правопорушення у сфері містобудівної
діяльності" та Порядку здійснення
державного архітектурно-будівельного
контролю, затвердженого постановою КМ
України від 23.05.2011 р. N 553 (далі - Порядок
№ 553), що призвело до неправильного
вирішення справи.

Вказує, що за наслідками проведеної
співробітниками Інспекції ДАБК в
Сумській області позапланової
перевірки дотримання вимог
законодавства у сфері містобудівної
діяльності, будівельних норм,
державних стандартів і правил при
проведенні будівельних робіт за
адресою: м. Суми, вул. Воскресенська, 6,
було встановлено факт виконання
позивачем будівельних робіт без
реєстрації декларації про початок
виконання таких робіт на об'єктах ІІІ
категорії складності, що є порушенням
ч. 1 ст. 34 Закону України "Про
регулювання містобудівної діяльності".
Враховуючи наведене, відповідач
вказує, що встановлені за наслідками
перевірки порушення позивачем вимог
діючого законодавства є
обґрунтованими, та як наслідок,
оскаржувана постанова про накладення
на ПП "БудСалон" штрафу у розмірі 103230
грн. за правопорушення у сфері
містобудівної діяльності, є законною
та правомірною.

Позивач правом надання письмових
заперечень на апеляційну скаргу не
скористався.

Представники позивача та відповідача у
судове засідання не з'явились, про дату,
час та місце розгляду справи були
повідомлені у встановленому законом
порядку.

Колегія суддів на підставі п.2 ч. 1 ст. 197
Кодексу адміністративного судочинства
України (далі - КАС України) вважає за
можливе розглянути справу в порядку
письмового провадження за наявними в
справі матеріалами.

Заслухавши суддю-доповідача,
перевіривши рішення суду та доводи
апеляційної скарги, дослідивши
письмові докази, колегія суддів вважає,
що апеляційна скарга не підлягає
задоволенню з наступних підстав.

Судом першої інстанції встановлено та
підтверджено у суді апеляційної
інстанції, що 15.04.2013 року перший
заступник прокурора м. Суми звернувся
до Інспекції ДАБК в Сумській області із
листом №119/2652 вих. № 13, в якому
повідомив, що за наслідками
проведеного особами управління майна
комунальної власності Сумської
міської ради обстеження нежитлової
будівлі за адресою: м. Суми по вул.
Воскресенська, 6, було встановлено
здійснення будівельних робіт, зокрема
заміна більш ніж 2% вікон в приміщенні,
що визнається капітальним ремонтом. На
підставі наведеного, просив
забезпечити заходи здійснення
контролю щодо додержання
містобудівного законодавства під час
виконання будівельних робіт в
приміщенні за адресою м. Суми, вул.
Воскресенська, 6, що орендує СМГО
"Мистецький світ" та вжити заходи щодо
притягнення винних осіб до
відповідальності (а.с. 21).

На виконання вказаного листа, 19.04.2013
року Інспекцією ДАБК в Сумській
області прийнято наказ № 230-П "Про
проведення перевірки", яким доручено в
період з 22.04.2013 року по 26.04.2013 року
провести позапланову перевірку
будівельних робіт за адресою: м. Суми,
вул. Воскресенська, 6 (а.с. 43). На підставі
наказу, відповідачем 22.04.2013 року видано
направлення № 230 (а.с. 44).

26.04.2013 року Інспекцією ДАБК в Сумській
області було прийнято наказ № 230/1-П "Про
зупинення перевірки" (а.с. 45). Підставою
для прийняття вказаного наказу
слугувала наявність службової записки
головного державного інспектора
Манжара С.М., якому було доручено
здійснити таку перевірку, про
зупинення перевірки у зв'язку з
відсутністю замовника будівництва (а.с.
46).

Згідно службової записки головного
державного інспектора Манжара С.М. від
05.09.2013 року, останній просив надати
додатковий час для завершення
перевірки, ознайомлення замовника
будівництва з результатами перевірки і
підписання документів в термін з 09.09.2013
року по 10.09.2013 року (а.с.22)

На підставі вказаної службової
записки, начальником Інспекції ДАБК в
Сумській області 06.09.2013 року прийнято
наказ № 750-П про проведення
позапланової перевірки дотримання
вимог законодавства у сфері
містобудівної діяльності, будівельних
норм, державних стандартів і правил
щодо проведення будівельних робіт за
адресою м. Суми, вул. Воскресенська, 6 в
термін з 09.09.2013 року по 10.09. 2013 року та
видано направлення для її проведення
(а.с. 23-24).

За наслідком проведеної
співробітниками Інспекції ДАБК в
Сумській області перевірки було
складено Акт №750 від 10.09.2013 року, в якому
встановлено порушення позивачем вимог
діючого законодавства, зокрема,
виконання будівельних робіт підрядним
способом, без реєстрації декларації
про початок виконання будівельних
робіт, що є порушенням п.2 ч.1 ст. 34 Закону
України "Про регулювання містобудівної
діяльності", згідно якої замовник має
право виконувати будівельні роботи
після реєстрації органом державного
архітектурно - будівельного контролю
декларації про початок виконання
будівельних робіт - щодо об'єктів
будівництва, що належать до І - ІІІ
категорій складності (а.с.25-26).

Як вбачається з акту перевірки, він був
складений за відсутності голови
правління СЧМГО "Мистецький світ"
Кліндухова Є.І. або його представника,
які не з'явилися для ознайомлення та
підписання акту.

За наслідками розгляду матеріалів
справи про правопорушення у сфері
містобудівної діяльності, начальником
Інспекції ДАБК в Сумській області було
винесено постанову про
адміністративне правопорушення № 108
від 11.10.2013 року, якою ПП "БудСалон"
визнано винним у вчиненні
правопорушення, передбаченого абз. 4 п. 4
ч. 3 ст. 2 Закону України "Про
відповідальність за правопорушення у
сфері містобудівної діяльності" та
накладено штраф у розмірі 90
(мінімальних заробітних плат), що
складає 103230 грн. (а.с.35).

Вказана постанова було отримана 21.10.2013
року представником ПП "БудСалон" Рижов
С.Є., про що свідчить особистий підпис
та не заперечується позивачем.

Позивач, не погоджуючись із
правомірністю винесення вказаної
постанови, звернувся до суду із даним
позовом.

Як було встановлено під час розгляду
справи, фактично підставою для
висновку про порушення позивачем вимог
діючого законодавства, слугували
встановлені за наслідками проведеної
перевірки висновки перевіряючих про
те, що будівельні роботи за адресою:
м.Суми, вул. Воскресенська, 6
виконувались ПП "БудСалон" без
реєстрації декларації про початок
виконання таких робіт на об'єктах ІІІ
категорії складності.

Приймаючи рішення про задоволення
позовних вимог, суд першої виходив з
того, що висновки перевіряючи про
порушення позивачем вимог діючого
законодавства під час виконання
будівельних робіт є необґрунтованими,
оскільки позивач не є замовником
будівництва, а лише виконує підрядні
роботи на підставі уклеєних із СМГО
"Мистецький світ" договорів. Крім того,
суд дійшов висновку про порушення
відповідачем під час здійснення
перевірки порядку її проведення.

Колегія суддів погоджується з
висновками суду першої інстанції,
враховуючи наступне.

Згідно ст. 10 Закону України "Про
архітектурну діяльність" визначено, що
для забезпечення під час забудови
територій, розміщення і будівництва
об'єктів архітектури додержання
суб'єктами архітектурної діяльності
затвердженої містобудівної та іншої
проектної документації, вимог вихідних
даних, а також з метою захисту державою
прав споживачів будівельної продукції
здійснюється в установленому
законодавством порядку державний
архітектурно-будівельний контроль та
нагляд.

Державний архітектурно-будівельний
контроль та нагляд здійснює
центральний орган виконавчої влади, що
реалізує державну політику з питань
державного архітектурно-будівельного
контролю (далі - орган державного
архітектурно-будівельного контролю).

Відповідно до ч. 1 ст. 41 Закону України
"Про регулювання містобудівної
діяльності", державний
архітектурно-будівельний контроль - це
сукупність заходів, спрямованих на
дотримання вимог законодавства у сфері
містобудівної діяльності, будівельних
норм, державних стандартів і правил.

Частиною 2 статті 41 Закону України "Про
регулювання містобудівної діяльності"
встановлено, що державний
архітектурно-будівельний контроль
здійснюється інспекціями державного
архітектурно-будівельного контролю в
порядку, встановленому Кабінетом
Міністрів України.

Відповідно до Положення про Державну
архітектурно-будівельну інспекцію
України, затвердженого Указом
Президента України від 8 квітня 2011 року
№439 Державна архітектурно-будівельна
інспекція України є центральним
органом виконавчої влади і забезпечує
реалізацію державної політики з питань
державного архітектурно-будівельного
контролю, контролю у сфері
житлово-комунального господарства.

Інспекція ДАБК в Сумській області
утворена згідно з Постановою Кабінету
Міністрів України "Про утворення
територіальних органів Державної
архітектурно-будівельної інспекції"
від 23.05.2011р. №549.

Виходячи зі змісту вищезазначених
правових норм, колегія суддів дійшла
висновку, що відповідач є спеціально
уповноваженим органом, який, серед
іншого, забезпечує реалізацію
державної політики з питань державного
архітектурно-будівельного контролю, у
т.ч. шляхом проведення відповідних
перевірок.

Порядком № 553 визначено процедуру
здійснення заходів, спрямованих на
дотримання вимог законодавства у сфері
містобудівної діяльності, будівельних
норм, державних стандартів і правил та
ліцензійних умов провадження
господарської діяльності, пов'язаної з
будівництвом об'єкта архітектури, який
за складністю
архітектурно-будівельного рішення та
(або) інженерного обладнання належить
до IV і V категорії складності.

Відповідно п. 2 Порядку, державний
архітектурно-будівельний контроль
здійснюється за дотриманням: 1) вимог
законодавства у сфері містобудівної
діяльності, проектної документації,
будівельних норм, державних стандартів
і правил, технічних умов, інших
нормативних документів під час
виконання підготовчих і будівельних
робіт, архітектурних,
інженерно-технічних і конструктивних
рішень, застосування будівельної
продукції; 2) порядку здійснення
авторського і технічного нагляду,
ведення загального та (або) спеціальних
журналів обліку виконання робіт (далі -
загальні та (або) спеціальні журнали),
виконавчої документації, складення
актів на виконані будівельно-монтажні
та пусконалагоджувальні роботи; 3)
інших вимог, установлених
законодавством, будівельними нормами,
правилами та проектною документацією,
щодо створення об'єкта будівництва.

Згідно п. 5 Порядку, здійснення
державного архітектурно-будівельного
контролю, державний
архітектурно-будівельний контроль
здійснюється Інспекціями за
територіальним принципом (у межах
областей) у порядку проведення
планових та позапланових перевірок.

У відповідності до п. 7 Порядку,
позаплановою перевіркою вважається
перевірка, яка не передбачена планом
роботи інспекції. Підставами для
проведення такої перевірки, зокрема, є
вимога правоохоронних органів про
проведення перевірки, строк її
проведення не може перевищувати п'яти
робочих днів, а у разі потреби може бути
одноразово продовжений за письмовим
рішенням керівника відповідної
інспекції чи його заступника не більше
ніж на два робочих дні.

Згідно з п. 9 Порядку № 553, державний
архітектурно-будівельний контроль
здійснюється у присутності суб'єктів
містобудування або їх представників,
які будують або збудували об'єкти
будівництва.

Абзацом 1 пункту 12 Порядку №553
передбачено, що посадові особи
інспекції під час здійснення
державного архітектурно-будівельного
контролю зобов'язані, зокрема, у
повному обсязі, об'єктивно та
неупереджено здійснювати державний
архітектурно-будівельний контроль у
межах повноважень, передбачених
законодавством.

Відповідно до п.16 Порядку №553, за
результатами державного
архітектурно-будівельного контролю
посадовою особою інспекції
складається акт перевірки відповідно
до вимог, установлених цим Порядком.

Пунктом 17 Порядку №553 передбачено, що у
разі виявлення порушень вимог
законодавства у сфері містобудівної
діяльності, крім акта перевірки,
складається протокол разом з приписом
усунення порушення вимог
законодавства у сфері містобудівної
діяльності, будівельних норм,
державних стандартів і правил або
приписом про зупинення підготовчих та
будівельних робіт, які виконуються без
повідомлення, реєстрації декларації
про початок їх виконання або дозволу на
виконання будівельних робіт (далі -
припис).

Дослідивши матеріали справи в розрізі
даних правових норм, колегія суддів
дійшла висновку, що відповідачем під
час проведеної перевірки були допущені
порушення порядку її проведення.

Зокрема, відповідачем, як під час
розгляду справи у суді першої
інстанції, так і під час її
апеляційного перегляду, не було надано
жодних доказів на підтвердження права
зупиняти проведення перевірки взагалі,
а тим більше зупиняти її на
невизначений час.

Також, жодних документів, які були
використані для здійснення перевірки,
від ПП "БудСалон" витребувано не було,
підприємству жодним чином не
повідомлялось про перевірку та не
пропонувалося надати будь-які
пояснення щодо виявлених порушень.

Крім того, як зазначив під час розгляду
справи у суді першої інстанції
представник відповідача, використані
під час проведеної перевірки документи
були отримані інспекцією від
прокуратури Сумської області лише на
початку вересня 2013 року та жодним чином
не реєструвались.

З приводу встановлених перевіряючими
на наслідками проведено перевірки
порушень вимог п.2 ч.1 ст. 34 Закону
України "Про регулювання містобудівної
діяльності", внаслідок виконання
будівельних робіт підрядним способом,
без реєстрації декларації про початок
виконання будівельних робіт, колегія
суддів зазначає наступне.

У відповідності до п.11 ст.1 Закону
України "Про регулювання містобудівної
діяльності" проектна документація це
затверджені текстові та графічні
матеріали, якими визначаються
містобудівні, об'ємно-планувальні,
архітектурні, конструктивні, технічні,
технологічні вирішення, а також
кошториси об'єктів будівництва.

Згідно ст.31 Закону України "Про
регулювання містобудівної діяльності",
проектна документація на будівництво
об'єктів розробляється у порядку,
встановленому центральним органом
виконавчої влади, що забезпечує
формування державної політики у сфері
містобудування, з урахуванням вимог
містобудівної документації та
вихідних даних і дотриманням вимог
законодавства, будівельних норм,
державних стандартів і правил та
затверджується замовником.
Затвердження проектної документації
на будівництво об'єктів, що
споруджуються із залученням державних
коштів, здійснюється у порядку,
визначеному Кабінетом Міністрів
України. До проектної документації на
будівництво об'єктів, що становлять
підвищену екологічну небезпеку, а
також об'єктів, які підлягають оцінці
впливу на навколишнє природне
середовище у транскордонному
контексті, додається оцінка існуючого
чи передбачуваного впливу на стан
навколишнього природного середовища.
Перелік таких об'єктів визначається
Кабінетом Міністрів України.

Відповідно до ч.ч. 1-3 ст.34 Закону України
"Про регулювання містобудівної
діяльності" замовник має право
виконувати будівельні роботи після: 1)
направлення замовником повідомлення
про початок виконання будівельних
робіт Державній
архітектурно-будівельній інспекції
України або її територіальному органу
(далі - інспекції державного
архітектурно-будівельного контролю) за
місцезнаходженням об'єкта будівництва
- щодо об'єктів, будівництво яких
здійснюється на підставі будівельного
паспорта, які не потребують реєстрації
декларації про початок виконання
будівельних робіт або отримання
дозволу на виконання будівельних робіт
згідно з переліком об'єктів
будівництва, затвердженим Кабінетом
Міністрів України. Форма повідомлення
про початок виконання будівельних
робіт та порядок його подання
визначаються Кабінетом Міністрів
України; 2) реєстрації відповідною
інспекцією державного
архітектурно-будівельного контролю
декларації про початок виконання
будівельних робіт - щодо об'єктів
будівництва, що належать до I - III
категорій складності; 3) видачі
замовнику відповідною інспекцією
державного архітектурно-будівельного
контролю дозволу на виконання
будівельних робіт - щодо об'єктів
будівництва, що належать до IV і V
категорій складності.

Зазначені у частині першій цієї статті
документи, що надають право на
виконання будівельних робіт, є чинними
до завершення будівництва.

Державна архітектурно-будівельна
інспекція у порядку, визначеному
центральним органом виконавчої влади з
питань будівництва, містобудування та
архітектури, веде єдиний реєстр
отриманих повідомлень про початок
виконання підготовчих будівельних
робіт, зареєстрованих декларацій про
початок виконання підготовчих і
будівельних робіт, виданих дозволів на
виконання будівельних робіт,
зареєстрованих декларацій про
готовність об'єкта до експлуатації та
виданих сертифікатів, відмов у
реєстрації таких декларацій та у
видачі таких дозволів і сертифікатів,
який формується на підставі
інформації, поданої відповідними
інспекціями державного
архітектурно-будівельного контролю.
Доступ користувачів до даних реєстру
здійснюється безоплатно через
офіційний веб-сайт Державної
архітектурно-будівельної інспекції
України.

Згідно ст.36 Закону України "Про
регулювання містобудівної діяльності",
право на виконання підготовчих робіт
(якщо вони не були виконані раніше
згідно з повідомленням або
зареєстрованою декларацією про
початок виконання підготовчих робіт) і
будівельних робіт на об'єктах, що
належать до I - III категорій складності,
підключення об'єкта будівництва до
інженерних мереж та споруд надається
замовнику та генеральному підряднику
чи підряднику (у разі якщо будівельні
роботи виконуються без залучення
субпідрядників) після реєстрації
декларації про початок виконання
будівельних робіт.

Реєстрацію декларації про початок
виконання будівельних робіт проводить
орган державного
архітектурно-будівельного контролю на
безоплатній основі протягом п'яти
робочих днів з дня надходження
декларації. Виконувати будівельні
роботи, підключати об'єкт будівництва
до інженерних мереж та споруд без
реєстрації зазначеної декларації
забороняється. За наявності
зареєстрованої декларації про початок
виконання будівельних робіт отримання
замовником та генеральним підрядником
чи підрядником (у разі якщо будівельні
роботи виконуються без залучення
субпідрядників) інших документів
дозвільного характеру для виконання
будівельних робіт та видалення зелених
насаджень у межах будівельного
майданчика не вимагається.

Форма декларації про початок виконання
будівельних робіт, порядок її подання
та реєстрації, форма повідомлення про
зміну даних у зареєстрованій
декларації визначаються центральним
органом виконавчої влади, що
забезпечує формування державної
політики у сфері містобудування.

Орган державного
архітектурно-будівельного контролю
відмовляє у реєстрації декларації про
початок виконання будівельних робіт,
якщо декларація подана чи оформлена з
порушенням встановлених вимог. Рішення
про відмову в реєстрації декларації
про початок виконання будівельних
робіт приймається у строк,
передбачений для реєстрації
декларації.

У разі якщо орган державного
архітектурно-будівельного контролю не
зареєстрував декларацію про початок
виконання будівельних робіт або не
прийняв рішення про відмову в її
реєстрації в установлений цією статтею
строк, право на виконання будівельних
робіт виникає на одинадцятий робочий
день з дня, коли декларація повинна
бути зареєстрована, а рішення про
відмову - прийнято. У такому разі
декларація вважається зареєстрованою.

У разі якщо право на будівництво
об'єкта передано іншому замовнику або
змінено генерального підрядника чи
підрядника (у разі якщо будівельні
роботи виконуються без залучення
субпідрядників) або осіб,
відповідальних за проведення
авторського і технічного нагляду, або
відповідальних виконавців робіт,
замовник протягом трьох робочих днів
повідомляє про такі зміни орган
державного архітектурно-будівельного
контролю, який зареєстрував декларацію
про початок виконання будівельних
робіт.

Замовник зобов'язаний протягом семи
календарних днів з дня реєстрації
декларації про початок виконання
будівельних робіт або з дня набуття
права на виконання будівельних робіт
відповідно до частини п'ятої цієї
статті письмово поінформувати
виконавчий орган сільської, селищної,
міської ради або місцеву державну
адміністрацію за місцезнаходженням
об'єкта будівництва про початок
виконання будівельних робіт.

Замовник відповідно до закону несе
відповідальність за повноту та
достовірність даних, зазначених у
поданій ним декларації про початок
виконання будівельних робіт, та
виконання будівельних робіт без
зареєстрованої декларації.

Як було встановлено під час розгляду
справи та підтверджується наявними в
ній доказами, позивач не є замовником
виконання будівельних робіт з
капітального ремонту будівлі по вул.
Воскресенській 6 у м. Суми, а виступає в
якості підрядника, на підставі
укладених із СМГО "Мистецький світ"
(Замовник) Договорів на виконання
ремонтних робіт № 29 від 20.03.2013 р., № 30
від 25.03.2013 р., №31 від 03.04.2013 р., №32 від
08.04.2013 р., №38 від 30.05.2013 р. (а.с.49-53).

Відповідно до п.п. 1.3, 1.4 вказаних
Договорів, Підрядник зобов'язується
виконати передбачені Договором роботи.
Початок усіх робіт встановлюється з
моменту підписання Договору.

Колегія суддів зазначає, що відповідно
до ст. 875 Цивільного кодексу України (ЦК
України) визначено, що за договором
будівельного підряду підрядник
зобов'язується збудувати і здати у
встановлений строк об'єкт або виконати
інші будівельні роботи відповідно до
проектно-кошторисної документації, а
замовник зобов'язується надати
підрядникові будівельний майданчик
(фронт робіт), передати затверджену
проектно-кошторисну документацію, якщо
цей обов'язок не покладається на
підрядника, прийняти об'єкт або
закінчені будівельні роботи та
оплатити їх.

Договір будівельного підряду
укладається на проведення нового
будівництва, капітального ремонту,
реконструкції (технічного
переоснащення) підприємств, будівель
(зокрема житлових будинків), споруд,
виконання монтажних,
пусконалагоджувальних та інших робіт,
нерозривно пов'язаних з
місцезнаходженням об'єкта.

Статтею 877 ЦК України встановлено, що
підрядник зобов'язаний здійснювати
будівництво та пов'язані з ним
будівельні роботи відповідно до
проектної документації, що визначає
обсяг і зміст робіт та інші вимоги, які
ставляться до робіт та до кошторису, що
визначає ціну робіт.

Підрядник зобов'язаний виконати усі
роботи, визначені у проектній
документації та в кошторисі
(проектно-кошторисній документації),
якщо інше не встановлено договором
будівельного підряду.

Договором будівельного підряду мають
бути визначені склад і зміст
проектно-кошторисної документації, а
також має бути визначено, яка із сторін
і в який строк зобов'язана надати
відповідну документацію.

Підрядник, який виявив у ході
будівництва не враховані проектною
документацією роботи і необхідність у
зв'язку з цим проведення додаткових
робіт і збільшення кошторису,
зобов'язаний повідомити про це
замовника.

У разі неодержання від замовника в
розумний строк відповіді на своє
повідомлення підрядник зобов'язаний
зупинити відповідні роботи з
віднесенням збитків, завданих цим
зупиненням, на замовника. Замовник
звільняється від відшкодування цих
збитків, якщо доведе, що у проведенні
додаткових робіт немає необхідності.

Якщо підрядник не виконав обов'язку,
встановленого частиною третьою цієї
статті, він позбавляється права
вимагати від замовника плату за
виконані додаткові роботи і права на
відшкодування завданих цим збитків,
якщо не доведе, що його негайні дії були
необхідними в інтересах замовника,
зокрема у зв'язку з тим, що зупинення
роботи могло призвести до знищення або
пошкодження об'єкта будівництва.

Відповідно до ст. 878 ЦК України замовник
має право вносити зміни до
проектно-кошторисної документації до
початку робіт або під час їх виконання
за умови, що додаткові роботи,
викликані такими змінами, за вартістю
не перевищують десяти відсотків
визначеної у кошторисі ціни і не
змінюють характеру робіт, визначених
договором.

Внесення до проектно-кошторисної
документації змін, що потребують
додаткових робіт, вартість яких
перевищує десять відсотків визначеної
у кошторисі ціни, допускається лише за
згодою підрядника. У цьому разі
підрядник має право відмовитися від
договору та вимагати відшкодування
збитків.

Згідно із 883 ЦК України підрядник
відповідає за недоліки збудованого
об'єкта, за прострочення передання його
замовникові та за інші порушення
договору (за недосягнення проектної
потужності, інших запроектованих
показників тощо), якщо не доведе, що ці
порушення сталися не з його вини.

За невиконання або неналежне виконання
обов'язків за договором будівельного
підряду підрядник сплачує неустойку,
встановлену договором або законом, та
відшкодовує збитки в повному обсязі.

Суми неустойки (пені), сплачені
підрядником за порушення строків
виконання окремих робіт, повертаються
підрядникові у разі закінчення всіх
робіт до встановленого договором
граничного терміну.

Колегія суддів зазначає, що
відповідачем під час судового розгляду
не ставився під сумнів факт виконання
позивачем визначених договорами
підрядних робіт. Натомість, спірним в
даному випадку є нарахування штрафних
санкцій саме на виконавця робіт - ПП
"БудСалон", а не на замовника - СМГО
"Мистецький світ.

Колегія суддів зауважує, що відповідно
до ч. 1 ст. 1 Закону України "Про
відповідальність за правопорушення у
сфері містобудівної діяльності"
передбачено, що правопорушеннями у
сфері містобудівної діяльності є
протиправні діяння (дії чи
бездіяльність) суб'єктів
містобудування - юридичних осіб та
фізичних осіб підприємців, що призвели
до невиконання або неналежного
виконання вимог, установлених
законодавством, будівельними нормами,
державними стандартами і правилами.

В свою чергу, вимогами діючого
законодавства не передбачено обов'язку
особи, яка здійснює роботи з
будівництва, вчиняти дії щодо
реєстрації декларації про початок
виконання таких робіт на об'єктах ІІІ
категорії складності. Навпаки,
вимогами Закону України "Про
регулювання містобудівної діяльності"
встановлений обов'язок саме замовника
здійснити певній дії до початку
будівництва, у т.ч. направити
повідомлення про початок виконання
будівельних робіт та зареєструвати
відповідну декларацію про початок
виконання будівельних робіт.

Враховуючи вищенаведене, колегія
суддів висновку, що суб'єктом
відповідальності за правопорушення, у
т.ч. за незабезпечення проведення
реєстрації декларації про початок
виконання таких робіт на об'єктах ІІІ
категорії складності є замовник
(фізична або юридична особа), яка має
намір щодо забудови території (однієї
чи декількох земельних ділянок), має у
власності або у користуванні земельну
ділянку, та зобов'язана подати в
установленому законодавством порядку
відповідну заяву (клопотання) щодо її
забудови для здійснення будівництва
або зміни (у тому числі шляхом знесення)
об'єкта містобудування.

Позивач же в даному випадку виступав
фактично як підрядник, та в першу чергу
мав встановлений ЦК України та
Договорами обов'язок щодо належного
виконання умов договірних відносин, за
невиконання яких наставала б певна
відповідальність.

Враховуючи, що відповідачем як під час
розгляду справи у суді першої
інстанції так і під час апеляційного
перегляду не було надано належних та
допустимих доказів на підтвердження
того, що саме позивач мав встановлений
законодавством обов'язок вчиняти дії
щодо реєстрації декларації про початок
виконання таких робіт на об'єктах ІІІ
категорії складності, які виконував на
підставі відповідних Договорів,
колегія суддів дійшла висновку про
відсутність підстав для притягнення ПП
"БудСалон" до відповідальності, та як
наслідок, нарахування суми штрафних
санкцій на підставі оскаржуваної
постанови є неправомірними.

Відповідно до ч.1 ст. 71 КАС України,
кожна сторона повинна довести ті
обставини, на яких ґрунтуються її
вимоги та заперечення, крім випадків,
встановлених ст. 72 цього Кодексу.

Колегія суддів зазначає, що позивач,
надавши письмові докази, що були
предметом дослідження при проведенні
перевірки та при розгляді справи судом
першої інстанції, виконав вимоги ч.1 ст.
71 КАС України.

Натомість, відповідач, заперечуючи
проти позову, в порушення вимог ч.2 ст. 71
КАС України, не надав жодних належних і
допустимих доказів на підтвердження
законності та обґрунтованості
прийнятої постанови про накладення
штрафу за правопорушення у сфері
містобудівної діяльності, що є
предметом оскарження позивачем.

Відповідно до ч.2 ст.19 Конституції
України органи державної влади та
органи місцевого самоврядування, їх
посадові особи зобов'язані діяти лише
на підставі, в межах повноважень та у
спосіб, що передбачені Конституцією та
законами України.

Відповідно до ст. 159 КАС України, судове
рішення повинно бути законним та
обґрунтованим.

Колегія суддів вважає, що постанова
Сумського окружного адміністративного
від 05.12.2013 року по справі №818/8424/13-а
відповідає вимогам ст. 159 КАС України, а
тому відсутні підстави для її
скасування та задоволення апеляційних
вимог апелянта, відповідача у справі.

Відповідно до ст. 200 КАС України, суд
апеляційної інстанції залишає
апеляційну скаргу без задоволення, а
постанову або ухвалу суду -без змін,
якщо визнає, що суд першої інстанції
правильно встановив обставини справи
та ухвалив судове рішення з
додержанням норм матеріального і
процесуального права.

На підставі викладеного, колегія
суддів, погоджуючись з висновками суду
першої інстанції, вважає, що суд дійшов
вичерпних юридичних висновків щодо
встановлення обставин справи і
правильно застосував до спірних
правовідносин сторін норми
матеріального та процесуального права.

Доводи апеляційної скарги, з наведених
вище підстав, висновків суду не
спростовують.

Керуючись ст. 160, 167, 195, 196, 197, 198, 200, п. 1 ч.
1 205, 206, 209, 254 Кодексу адміністративного
судочинства України, колегія суддів, -

У Х В А Л И Л А:

Апеляційну скаргу Інспекції
Державного архітектурно-будівельного
контролю у Сумській області залишити
без задоволення.

Постанову Сумського окружного
адміністративного суду від 05.12.2013р. по
справі № 818/8424/13-а залишити без змін.

Ухвала набирає законної сили через
п'ять днів після направлення її копії
особам, які беруть участь у справі, та
може бути оскаржена шляхом подання
касаційної скарги безпосередньо до
Вищого адміністративного суду України
протягом двадцяти днів після набрання
законної сили.

Головуючий суддя (підпис)Бенедик
А.П.Судді(підпис) (підпис) Бегунц А.О.
Калиновський В.А.