Справа № 243/11767/13-а
Суддя: Руденко Л. М.
Дата ухвалення: 2014-02-19 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

№ 2-а/243/12/2014
19 лютого 2014 року Слов'янський
міськрайонний суд Донецької області у
головуючого - судді Руденко Л.М.
при секретарі - Кобець О.М.
розглянувши у відкритому судовому
засіданні у залі суду м. Слов»янська
цивільну справу за адміністративним
позовом ОСОБА_1 до Інспекції Державного
архітектурно-будівельного контролю у
Донецькій області - про скасування
постанови по справі про
адміністративне правопорушення, -
11.12.2013г. до Слов'янського
міськрайонного суду з
адміністративним позовом про
скасування постанови по справі про
адміністративне правопорушення
звернулася ОСОБА_1 Інспекції
Державного архітектурно-будівельного
контролю у Донецькій області,
мотивуючи свої вимоги тим, що
постановою по справі про
адміністративне правопорушення
№1110 від 03.12.2013р. заступником начальника
Інспекції державного
архітектурно-будівельного контролю у
Донецькій області Матюшиною Г.Ю. вона
була притягнута до адміністративної
відповідальності за адміністративне
правопорушення, передбачене ч.5 ст.96
КУпАП, та на неї накладене
адміністративне стягнення у вигляді
штрафу у розмірі 4250 грн.
У постанові №1110 від 03.12.2013 року
вказано, що 26.11.2013 року, під час
перевірки дотримання містобудівного
законодавства на об'єкті проведена
«Реконструкція квартири АДРЕСА_1
шляхом улаштування окремого входу»
будівельні роботи виконуються без
реєстрації повідомлення про початок
виконання будівельних робіт.
Зазначену постанову вважає
незаконною та такою що підлягає
скасуванню з наступних підстав:
Дійсно, в квартирі АДРЕСА_1, яка є її
власністю, у 2012 році було влаштовано
окремий вхід, однак влаштування цього
входу було зроблено на місці віконного
отвору. При переобладнанні віконного
отвору була змінена тільки його висота,
а верхня частина - несуча балка, не
порушувалась, тому ширина дверного
отвору повністю співпадає з віконнім
Частиною 5 ст.96 Кодексу України про
адміністративні правопорушення
передбачена відповідальність за
«виконання будівельних робіт без
повідомлення про початок виконання
Термін - Будівельні роботи
однозначно та вичерпано відображено у
абзацу другому пункту 1 Постанови
Кабінету Міністрів України №466 від
13.04.2011 р. «Деякі питання виконання
підготовчих та будівельних робіт» із
змінами, внесеними згідно Постанови
КМУ №653 від 11.07.2012 р.: «Будівельні роботи
- роботи з нового будівництва,
реконструкції, технічного
переоснащення діючих підприємств,
реставрації, капітального ремонту».
Додатком «Б» до Державних
будівельних норм А.2.2.-3-2004 «Склад,
порядок розроблення, погодження та
затвердження проектної документації
для будівництва визначено терміни
«Нове будівництво» та «Реконструкція».
«Нове будівництво - будівництво
комплексу об'єктів основного,
підсобного та обслуго -
вуючого призначення новостворюваних
підприємств, будинків, споруд, а також
філій і окремих виробництв, що
здійснюється на вільних площах із
метою створення нової виробничої
потужності або надання послуг, які
після введення в експлуатацію будуть
знаходитись на самостійному балансі
«Реконструкція - перебудова
існуючих об'єктів виробничого та
цивільного призначення
пов'язана з удосконаленням
виробництва, підвищенням його
техніко-економічного рівня та якості
вироблюваної продукції, поліпшенням
умов експлуатації та проживання,
якості послуг, зміною основних
техніко-економічних показників
(кількість продукції, потужність,
функціональне призначення,
геометричні розміри).
Термін «Капітальний ремонт
будинку» визначений у Правилах
утримання жилих будинків та
прибудинкових територій, затверджених
наказом Державного комітету України з
питань житлово-комунального
господарства від 17.05.2005 р. №76
«Капітальний ремонт будинку -
комплекс ремонтно-будівельних робіт,
пов'язаних з відновленням або
поліпшенням експлуатаційних
показників будинку, із заміною, або
відновленням несучих або
огороджувальних конструкцій,
інженерного обладнання та обладнання
протипожежного захисту без зміни
будівельних габаритів об'єкта та його
техніко-економічних показників».
Зазначеними Правилами також
визначено поняття «Перепланування» -
«До елементів перепланування жилих
приміщень належать: перенесення і
розбирання перегородок, перенесення і
влаштування дверних прорізів,
улаштування і переустаткування
тамбурів, прибудова балконів на рівні
перших поверхів багатоповерхових
Зазначене вище дає підстави
стверджувати, що при улаштуванні
окремого входу нею не проводились
будівельні роботи у розумінні їх п.5ст.96
КУпАП, а саме: нею не проводилась
реконструкція квартири, тому що не були
поліпшенні умови експлуатації та
проживання у цій квартирі, а також не
були змінені основні
техніко-економічні показники, такі як
не призначення та геометричні розміри.
Її дії з улаштування окремого
входу можливо розцінювати як
перепланування, але за такі дії
відповідальність п.5 ст.96 КУпАП не
Враховуючі вищевикладене вважає,
що постанова №1110 від 03.12.2013 р. про
адміністративне правопорушення
винесена з порушеннями її прав та
чинного законодавства України, є
необгрунтованою та незаконною, а тому
підлягає скасуванню.
Просить суд звернути особливу
увагу на норму, встановлену ч. 2 статті 71
КАС України, відповідно до якої в
адміністративних справах про
протиправність рішень суб'єкта владних
повноважень обов'язок щодо доказування
правомірності свого рішення
покладається на відповідача, якщо він
заперечує проти адміністративного
Стаття 289 КУпАП зазначає, що
«скаргу на постанову по справі про
адміністративне правопорушення може
бути подано протягом десяти днів з дня
винесення постанови.
Кодексом адміністративного
судочинства встановлено, що для
звернення до адміністративного суду за
захистом прав, свобод та інтересів
особи встановлюється шестимісячний
У судовому засіданні представник
ОСОБА_1 - ОСОБА_3, діючий на підставі
договору про надання правової
допомоги, вимоги позивача підтримав у
повному обсязі та просив суд визнати
протиправною та скасувати постанову
заступника начальника Інспекції
Державного архітектурно-будівельного
контролю у Донецькій області за №1110
від 03 грудня 2013 року про накладання
адміністративного стягнення на ОСОБА_1
у вигляді штрафу у розмірі 4250 грн.
У судове засідання представник
Інспекції Державного
архітектурно-будівельного контролю у
Донецькій області до суду не з»явився,
надав суду свої заперечення у яких
просив справу розглянути за
відсутністю їх представника та
відмовити у задоволенні вимог ОСОБА_1 з
Відповідно до Указу Президента
України про затвердження «Положення
про Державну архітектурно-будівельну
інспекцію України» від 08.04.2011 р. № 439/2011
Державна архітектурно-будівельна
інспекція України є правонаступником
прав та обов'язків Державної
архітектурно-будівельної інспекції -
урядового органу, що діяв у системі
Міністерства регіонального розвитку
та будівництва України.
Державна архітектурно-будівельна
інспекція є центральним органом
виконавчої влади, що забезпечує
реалізацію державної політики з питань
державного архітектурно-будівельного
контролю, контролю у сфері
житлово-комунального господарства.
Державна архітектурно-будівельна
інспекція відповідно до покладених на
неї завдань здійснює контроль за
виконанням приписів про усунення
порушень вимог законодавства у сферах
містобудівної діяльності, державних
будівельних норм, стандартів та правил,
у сфері житлово-комунального
господарства; проводить перевірки
відповідності виконання підготовчих
та будівельних робіт, будівельних
матеріалів, виробів і конструкцій, що
застосовуються у будівництві, вимогам
державних стандартів, будівельних
норм і правил, технічним умовам,
затвердженим проектним вимогам,
рішенням; розглядає справи про
правопорушення у сферах містобудівної
діяльності, житлово-комунального
господарства з прийняттям відповідних
рішень.

Згідно з ч.2 ст.19 Конституції
України органи державної влади та
органи місцевого самоврядування, їх
посадові особи зобов'язані діяти лише
на підставі, в межах повноважень та у
спосіб, що передбачені Конституцією та
законами України.

Згідно з п.2 «Порядку здійснення
державного архітектурно-будівельного
контролю», затвердженого Постановою
Кабінету Міністрів України від
23.05.2011року № 553 державний
архітектурно-будівельний контроль
здійснюється за дотриманням вимог
законодавства у сфері містобудівної
діяльності, проектної документації,
будівельних норм, державних стандартів
і правил, технічних умов, інших
нормативних документів під час
виконання підготовчих і будівельних
робіт, архітектурних,
інженерно-технічних і конструктивних
рішень, застосування будівельної
продукції; порядку здійснення
авторського і технічного нагляду,
ведення загального та (або) спеціальних
журналів обліку виконання робіт,
виконав-

чої документації, складення актів на
виконані будівельно-монтажні та
пусконалагоджувальні роботи; інших
вимог, установлених законодавством,
будівельними нормами, правилами та
проектною документацією, щодо
створення об'єкта будівництва.

Згідно з п. 5 Постанови №553
державний архітектурно-будівельний
контроль здійсню-

ється за територіальним принципом (у
межах областей) у порядку проведення
планових та позапланових перевірок.

Керуючись п. 7 Постановою №553
позаплановою перевіркою вважається
перевірка, яка не передбачена планом
роботи інспекції.

Відповідно до п.9 Постанови №553,
державний архітектурно-будівельний
контроль здійснюється у присутності
суб'єктів містобудування або їх
представників, які будують або
збудували об'єкт будівництва.

26.11.2013 року головним державним
інспектором північного відділу
Північно-східного управління
державного контролю за будівництвом
об'єктів інспекції державного
архітектурно-будівельного контролю у
Донецькій області у присутності ОСОБА_1
була проведена позапланова перевірка
дотримання вимог законодавства у сфері
містобудівної діяльності, будівельних
норм, державних стандартів і правил на
об'єкті «Реконструкція квартири
АДРЕСА_1, шляхом улаштування окремого
входу».

За результатами перевірки
встановлено, що ОСОБА_1 розпочаті
будівельні роботи з улаштуванням
окремого входу до квартири №13 без
реєстрації повідомлення про початок
виконання будівельних робіт, що є
порушенням п.1 ч.1 ст. 34 Закону України
«Про регулювання містобудівної
діяльності». Також, під час проведення
перевірки виконувалися роботи з
утеплення фасаду, улаштування масандри
та покрівлі з бітумної черепиці,
зовнішні опоряджувальні роботи
декоративною штукатуркою «Короїд».

Відповідно до п.1 ч. 1 ст. 34 Закону
України «Про регулювання
містобудівної діяльності» замовник
має право виконувати будівельні роботи
після направлення замовником
повідомлення про початок виконання
будівельних робіт центральному органу
виконавчої влади, що реалізує державну
політику з питань державного
архітектурно-будівельного контролю,
щодо об'єктів, будівництво яких
здійснюється на підставі будівельного
паспорта, які не потребують реєстрації
декларації про початок виконання
будівельних робіт або отримання
дозволу на виконання будівельних робіт
згідно з переліком об'єктів
будівництва, затвердженим центральним
органом виконавчої влади, що
забезпечує формування державної
політики у сфері містобудування. Форма
повідомлення про початок виконання
будівельних робіт та порядок його
подання визначаються центральним
органом виконавчої влади, що
забезпечує формування державної
політики у сфері містобудування.

Згідно з ч. 3 ст. 34 Закону України
«Про регулювання містобудівної
діяльності» орган державного
архітектурно-будівельного контролю у
порядку, визначеному центральним
органом виконавчої влади, що
забезпечує формування державної
політики у сфері містобудування, веде
єдиний реєстр отриманих повідомлень
про початок виконання підготовчих
будівельних робіт, зареєстрованих
декларацій про початок виконання
підготовчих і будівельних робіт,
виданих дозволів на виконання
будівельних робіт, зареєстрованих
декларацій про готовність об'єкта до
експлуатації та виданих сертифікатів,
повернених декларацій та відмов у
видачі таких дозволів і сертифікатів,
який формується на підставі
інформації, поданої органами
державного архітектурно-будівельного
контролю.

Зазначає, що станом на
сьогоднішній день в вище зазначеному
реєстрі, не міститься жодної
інформації щодо дозвільних документів,
виданих ОСОБА_1, які надають право
виконувати будівельні роботи.

Згідно зі ст. 4 Закон України «Про
архітектурну діяльність» будівництво
включає в себе нове будівництво,
реконструкцію, реставрацію,
капітальний ремонт.

Згідно до п. 1 Порядку виконання
будівельних робіт, затвердженого
Постановою Кабінету Міністрів України
від 13.04.2011 р. №466, будівельні роботи -
роботи з нового будівництва,
реконструкції, технічного
переоснащення діючих підприємств,
реставрації, капітального ремонту.

Керуючись п. 3.10 Державних
будівельних норм «Склад та зміст
проектної документації на
будівництво» А.2.2-3:2012, затверджених
наказом Мінрегіону від 03.03.2012року № 98
(надалі - ДБН А.2.2-3:2012) реконструкція -
перебудова введених в установленому
порядку об'єктів будівництва, яка
передбачає удосконалення виробництва,
підвищення його техніко-економічного
рівня та якості продукції, що
виготовляється, поліпшення умов
експлуатації та проживання, якості
послуг, зміну основних
техніко-економічних показників
(кількість продукції, потужність,
функціональне призначення,
геометричні розміри тощо).

Реконструкція передбачає
збереження елементів несучих і
огороджувальних конструкції та
призупинення на час виконання робіт
експлуатації об'єкта в цілому або його
частин (за умови її автономності).

Відповідно до Наказу Державного
комітету України з питань
житлово-комунального господарства від
17 травня 2005 року № 76 "Про затвердження
Правил утримання жилих будинків та
прибудинкових територій",
перепланування - до елементів
перепланування жилих приміщень
належать: перенесення і розбирання
перегородок, перенесення і влаштування
дверних прорізів, улаштування і
переустаткування тамбурів, прибудова
балконів на рівні перших поверхів
багатоповерхових будинків.

ОСОБА_1 у позовній заяві
стверджує, що вона здійснювала
будівельні роботи, а саме -
перепланування, проте зазначаємо, що
Позивачкою було здійснено саме
реконструкцію, оскільки Позивач
здійснювала роботи по утепленню фасаду
пінопластом, улаштування покрівлі з
бітумної черепиці та улаштування
мансарди, проводила будівельні роботи
з улаштування окремого входу до
квартири №13, що є поліпшенням умов
експлуатації та проживання та зміною
техніко-економічних показників.

З огляду на виявлене, оскаржувана
постанова винесена відповідно до вимог
чинного законодавства.

Суд, заслухавши пояснення
позивача, представників позивача та
відповідача, дослідивши додані
сторонами документи, всебічно і повно
з»ясувавши всі фактичні обставини
справи, на яких грунтуються позовні
вимоги, об»єктивно оцінивши докази, які
мають значення для розгляду спору по
суті, приходить до висновку, що позовні
вимоги ОСОБА_1 підлягають задоволенню з
наступних підстав.

Відповідно до Постанови Пленуму
Вищого Адміністративного суду № 2 від
06.03.2008року " Про практику застосування
адміністративними судами окремих
положень Кодексу Адміністративного
судочинства України під час розгляду
адміністративних справ", до частини
першої ст. 2 КАС України, основним
завданням адміністративного
судочинства є захист прав, свобод та
інтересів фізичних осіб, прав та
інтересів юридичних осіб у сфері
публічно-правових відносин від
порушень з боку органів державної
влади, органів місцевого
самоврядування, їхніх посадових і
службових осіб, інших суб'єктів при
здійсненні ними управлінських функцій
на основі законодавства, у тому числі
на виконання делегованих повноважень.

У зв'язку з цим судам необхідно
враховувати, що у справах щодо
оскарження рішень, дій чи
бездіяльності суб'єктів владних
повноважень належить перевіряти, чи
прийняті

(вчинені) вони:

1) на підставі, у межах
повноважень та у спосіб, що передбачені
Конституцією та

законами України;

2) з використанням повноваження з
метою, із якою це повноваження надано;

3) обґрунтовано, тобто з
урахуванням усіх обставин, що мають
значення для прийняття рішення
(вчинення дії);

4) безсторонньо (неупереджено);

5) добросовісно;

6) розсудливо;

7) з дотриманням принципу рівності
перед законом, запобігаючи
несправедливій дискримінації;

8) пропорційно, зокрема з
дотриманням необхідного балансу між
будь-якими несприятливими наслідками
для прав, свобод та інтересів особи і
цілями, на досягнення яких спрямоване
це рішення (дія);

9) з урахуванням права особи на
участь у процесі прийняття рішення;

10) своєчасно, тобто протягом
розумного строку.

З огляду на зазначену норму під час
розгляду спорів щодо оскарження
рішень, дій чи бездіяльності
суб'єктів владних повноважень суди
незалежно від підстав, наведених у
позовній заяві, повинні перевіряти їх
відповідність усім зазначеним
вимогам.

Із матеріалів справи вбачається, що
при складанні протоколу про
адміністративне правопорушення від
26.11.2013р. (а.с.9-10), головний державний
інспектор північного відділу
Північно-східного управління
державного контролю за будівництвом
об»єктів інспекції державного
архітектурно-будівельного контролю у
Донецькій області Трухан К.О. не
вказано, о якій годині 03.12.2013 року буде
розглядатись справа про притягнення
ОСОБА_1 до адміністративної
відповідальності за ст. 96 ч.5 КУпАП у
приміщенні інспекції державного
архітектурно-будівельного контролю у
Донецькій області, яке розташоване у м.
Донецьку по вул. 50-річчя СРСР, 138-а,
незважаючи на те, що ОСОБА_1 мешкає у м.
Слов»янську Донецької області, що на
відстані понад ста кілометрів. Крім
цього, в протоколі відсутній підпис
ОСОБА_1 про роз»яснення їй з боку
головного державного інспектора прав
та обов»язків, передбачених ст. 268
КУпАП.

Також суд звернув увагу на те, що
залучена ОСОБА_1 копія протоколу про
адміністративне правопорушення від
26.11.2013р. має розбіжності з копією
протоколу про адміністративне
правопорушення від 26.11.2013р., залученого
Інспекції Державного
архітектурно-будівельного контролю у
Донецькій області, незважаючи на те, що
другий примірник протоколу складався
під копірку.

Стаття 9 КУпАП зазначає, що
адміністративним правопорушенням
(проступком) визнача -

ється протиправна, винна (умисна або
необережна) дія чи бездіяльність, яка
посягає на громад

ський порядок, власність, права і
свободи громадян, на встановлений
порядок управління і за яку законом
передбачено адміністративну
відповідальність.

Згідно ст. 280 КУпАП орган (посадова
особа) при розгляді справи про
адміністративне правопорушення
зобов»язаний з»ясувати: чи було
вчинено адміністративне
правопорушення, чи винна дана особа в
його вчиненні, чи підлягає вона
адміністративній відповідальності, чи
є обставини, що пом»якшують і обтяжують
відповідальність, чи заподіяно майнову
шкоду, чи є підстави для передачі
матеріалів про адміністративне
правопорушення на розгляд громадської
організації, трудового колективу, а
також з»ясувати інші обставини, що
мають значення для правильного
вирішення справи.

Притягуючи ОСОБА_1 до
адміністративної відповідальності та
вибираючи вид та міру
адміністративного стягнення,
відповідач - Інспекція Державного
архітектурно-будівельного контролю у
Донецькій області, не з»ясувала
обставин пом'якшуючих або отягчаючих
провину, та відповідно, не врахувала їх
при виборі міри адміністративного
стягнення, не враховувались також
майнове положення та особисті
характеристики правопорушника, чим
порушила загальні правила накладання
адміністративного стягнення,
передбачені ст.ст. 33, 34, 35 КУпАП України.
Таким чином, не виконані вимоги ст. 280
КУпАП.

У своєму позові ОСОБА_1 просила суд
провадження по справі про накладання
адміні-

стративного стягнення закрити. Дана
вимога підлягає задоволенню, оскільки
відповідно до вимог ст. 38 КУпАП,
адміністративне стягнення може бути
накладено не пізніше як

через два місяці з дня вчинення
правопорушення.

Протокол про адміністративне
правопорушення стосовно виявлених
порушень з боку ОСОБА_1 було складено
26.11.2013р., на час постановлення даного
рішення термін, передбачений ст. 38
КУпАП сплинув, а тому провадження по
справі про накладання адмініст-

ративного стягнення на ОСОБА_1 слід
закрити.

Статтею 19 Конституції України
передбачено, що органи державної влади
та органи місцевого самоврядування, їх
посадові особи зобов»язані діяти лише
на підставі, в межах повноважень та у
спосіб, що передбачені Конституцією та
Законами України.

За приписами ст. 11 КАС України
розгляд і вирішення справ в
адміністративних судах здійснюється
на засадах змагальності сторін та
свободи в наданні ними суду своїх
доказів і у доведенні перед судом їх
переконливості. Суд вживає передбачені
законом заходи, необхідні для
з»язування всіх обставин, у тому числі
щодо виявлення та витребування доказів
з власної ініціативи.

Норми ст. 69 цього ж Кодексу
визначають, що доказами в
адміністративному судочинстві є
будь-які фактичні дані, на підставі
яких суд встановлює наявність або
відсутність обставин, що обгрунтовують
вимоги і заперечення осіб, які беруть
участь у справі, та інші обставини, що
мають значення для правильного
вирішення справи. Ці данні
встановлюються судом на підставі
пояснень осіб та їхніх представників,
показань свідків, письмових і речових
доказів, висновків експертів. Докази
суду надають особи, які беруть участь у
справі.

У відповідності зі ст. 71 КАС України
кожна сторона повинна довести ті
обставини на яких грунтуються її
вимоги та заперечення, крім випадків,
встановлених ст. 72 цього Кодексу. В
адміністративних справах про
протиправність рішень, дій чи
бездіяльності суб»єкта владних
повноважень обов»язок щодо
доказування правомірності свого
рішення, дії чи бездіяльності
покладається на відповідача, якщо він
заперечує проти адміністративного
позову.

Згідно зі ст. 86 КАС України, суд
оцінює докази, які є у справі, за своїм
внутрішнім переконанням, що
грунтується на їх безпосередньому,
всебічному та об»єктивному
дослідженні. Ніякі докази не мають для
суду наперед встановленої сили. Суд
оцінює належність, допустимість,
достовірність кожного доказу окремо, а
також достатність і взаємний зв»язок
доказів у їх сукупності.

У результаті вчинення заходів зі
збору доказів за власною ініціативою,
на виконання положень ст.ст.11 та 71 КАС
України, судом не отримано
беззаперечних доказів, що
підтверджували б обставини, на які
посилається відповідач.

За таких обставин, суд приходить до
переконання, що адміністративний позов
ОСОБА_1 підлягає задоволенню.

На підставі викладеного та
керуючись ст.ст.38, 251, 280, 283, 287, 288 КУпАП
України, ст.ст.17,19,69, 159, 161 КАС України,
суд -

П О С Т
А Н О В И В:

Позовні вимоги ОСОБА_1 до Інспекції
Державного архітектурно-будівельного
контролю у Донецькій області - про
скасування постанови по справі про
адміністративне правопорушення,
задовольнити.

Визнати неправомірною та скасувати
постанову заступника начальника
Інспекції Державного
архітектурно-будівельного контролю у
Донецькій області за №1110 від 03 грудня
2013 року про накладання
адміністративного стягнення на ОСОБА_1
у вигляді штрафу у розмірі 4250 гривень.

Провадження по справі про
притягнення до адміністративної
відповідальності ОСОБА_1 за ст. 96 ч. 5
КУпАП, закрити.

Апеляційна скарга на постанову суду
подається протягом десяти днів з дня її
проголошення. У разі застосування
судом частини третьої статті 160 цього
Кодексу, а також прийняття постанови у
письмовому провадженні апеляційна
скарга подається протягом десяти днів
з дня отримання копії постанови

Суддя: