Справа № 808/9872/13-а
Суддя: Дуляницька Світлана Мефодіївна
Дата ухвалення: 2014-02-05 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ЗАПОРІЗЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ
СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

Справа № 808/9872/13-а

05 лютого 2014 року 16год. 38хв. м. Запоріжжя

Запорізький окружний адміністративний
суд у складі судді Дуляницької С.М., за
участю секретаря судового засідання
Федорук І.В., та сторін і інших осіб, які
беруть участь у справі:

позивача: представник Лахтаренко О.І.,
Хомутов Г.В.

відповідача: представник Тараненко С.А.

розглянувши у відкритому судовому
засіданні адміністративну справу за
позовом

Товариства з обмеженою
відповідальністю Проектний інститут
"Запорізький Промбудпроект" до
Інспекції державного
архітектурно-будівельного контролю у
Запорізькій області про
скасування припису №153 від 15.11.2013р. та
постанови №140 від 28.11.2013р. про
накладення штрафу, -

ВСТАНОВИВ :

Товариство з обмеженою
відповідальністю Проектний інститут
"Запорізький Промбудпроект" (далі по
тексту постанови - позивач, ТОВ
Проектний інститут "Запорізький
Промбудпроект") звернувся до суду з
позовом до Інспекції державного
архітектурно-будівельного контролю у
Запорізькій області (далі по тексту
постанови - відповідач, Інспекція ДАБК
у Запорізькій області) про скасування
припису № 153 від 15.11.2013 року про
усунення порушень вимог законодавства
у сфері містобудівної діяльності,
будівельних норм, державних стандартів
і правил; скасування постанови № 140 від
28.11.2013 року про накладення штрафу за
правопорушення у сфері містобудівної
діяльності.

Представники позивача в судовому
засіданні адміністративний позов
підтримали з підстав, викладених в
позовній заяві, а зокрема пояснили, що
відповідач порушив визначену
законодавством процедуру проведення
перевірки та оформлення її
результатів, при проведенні перевірки
представники позивача не були
присутні. Зазначили, що позивачем
проектно-кошторисна документація
розроблена з дотриманням вимог
законодавства, містобудівної
документації, вихідних даних,
будівельних норм, державних стандартів
і правил. У кошторис позивачем включені
лише ті роботи, які зазначені
замовником у дефектному акті та
завданні на проектування. У проектній
документації передбачено ремонт
перемикань гідроізоляційного килима.
Дюбель 6*40 та гвинт TURBO 7,5*52 є
взаємозамінними деталями. Заміна
гвинта TURBO 7,5*52 в кошторисній
документації на дюбель 6*40 погоджено з
КП "Управління капітального
будівництва". Представники позивача
просили позов задовольнити повністю.

Представник відповідача в судовому
засіданні проти задоволення позову
заперечила з підстав, викладених в
письмових запереченнях. Зазначила, що
позивачем при розробці проектної
документації допущено порушення вимог
законодавства, будівельних норм,
державних стандартів і правил, а
зокрема: у кошторисній документації
відсутній антикорозійний захист
металевих пожежних сходів; відсутній
ремонт примикань гідроізоляційного
килима до лійки внутрішнього
водостоку; для кріплення фартуха з
оцинкованої сталі у відомості ресурсів
застосований дюбель 6*40 кроком 500мм,
замість гвинта TURBO 7,5*52 кроком 200мм.
Наявність зазначених обставин є
порушенням п.1.2. СНиП 3.04.01-87 "Ізоляційні
та оздоблювальні покриття", п.2.2. том 1
ДБН В.2.6-14-97 "Покриття будівель та
споруд" та ст.26 Закону України "Про
архітектурну діяльність". Позивачу
простою кореспонденцією направлено
повідомлення про проведення перевірки
та запропоновано надати свої
пояснення. Представник відповідача
просить у задоволенні позову підмовити
повністю.

В судовому засіданні допитано свідків
ОСОБА_5 та ОСОБА_6

ОСОБА_5 показав, що з лютого 2013 року не
працює у позивача; про проведення
перевірки повідомлений не був, участі у
перевірці не брав, з приписом та
протоколом ознайомлений не був, участі
у розгляді справи про правопорушення у
сфері містобудівної діяльності не
брав.

ОСОБА_7 показав, що працює у відповідача
на посаді головного державного
інспектора. Проводив планову перевірку
на об'єкті "Капітальний ремонт
загальноосвітнього навчального
закладу № 104". Про проведення перевірки
на адресу позивача простою
кореспонденцією відправлено
повідомлення про проведення перевірки.
Копія припису та протоколу направлені
позивачу поштою.

Заслухавши пояснення представників
сторін, показання свідків, розглянувши
матеріали справи, всебічно і повно
з'ясувавши всі фактичні обставини, на
яких ґрунтується позов, об'єктивно
оцінивши докази, які мають юридичне
значення для розгляду справи і
вирішення спору по суті, суд дійшов
висновку, що позов слід задовольнити
повністю.

При цьому суд врахував таке.

Товариство з обмеженою
відповідальністю "Запорізький
інститут "Запорізький Промбудпроект"
зареєстроване як юридична особа,
здійснює свою діяльність у сфері
інжинірингу, проектування та монтажу
систем керування технологічними
процесами, консультування у галузі
архітектури та попередніх стадіях
проектування; архітектурно-проектних
робіт тощо (а.с.46-50).

Головним державним інспектором
Запорізького інспекційного відділу
Інспекції Державного
архітектурно-будівельного контролю у
Запорізькій області проведено планову
перевірку дотримання вимог
законодавства у сфері містобудівної
діяльності, державних будівельних
норм, стандартів і правил КП
"Управління капітального будівництва",
результати якої оформлено актом
перевірки від 12.11.2013 (а.с.178).

Перевіркою встановлено, що у
кошторисній документації відсутній
антикорозійний захист металевих
пожежних сходів, відсутній ремонт
перемикань гідроізоляційного килима
до лійки внутрішнього водостоку, для
кріплення фартуха з оцинкованої сталі
у відомості ресурсів застосований
дюбель 6*40 кроком 500 мм, замість гвинта
TURBO 7,5*52 кроком 200 мм, що є порушенням п. 1.2
СНиП 3.04.01-87 "Ізоляційні та
оздоблювальні покриття", п. 2.2 том 1 ДБН
В.2.6-14-97 "Покриття будівель та споруд" та
ст. 26 Закону України "Про архітектурну
діяльність".

У зв'язку з виявленням таких порушень
відповідачем щодо позивача складено
припис від 15.11.2013 № 153 про усунення
порушення вимог законодавства у сфері
містобудівної діяльності, будівельних
норм, державних стандартів і правил
(а.с.10), протокол про правопорушення у
сфері містобудівної діяльності від
15.11.2013 (а.с.11). Вказаний припис та
протокол направлені позивачу та
отримані останнім 25.11.2013 (а.с.9, 179).
Позивачем подано свої заперечення на
припис, які отримані відповідачем
27.11.2013 (а.с.14, 15).

За результати розгляду матеріалів
справи про правопорушення у сфері
містобудівної діяльності ТОВ
"Проектний інститут "Запорізький
Промбудпроект" визнано винним у
вчиненні правопорушення, передбачено
ч. 1 ст. 2 Закону України "Про
відповідальність за правопорушення у
сфері містобудівної діяльності" та
накладено штраф у сумі 103230,00 грн.
(постанова від 28.11.2013 № 140 про
накладення штрафу за правопорушення у
сфері містобудівної діяльності (а.с.13).

Даючи оцінку оскаржуваним припису та
постанові суд зазначає таке.

Як вбачається з акту перевірки від
12.11.2013 (а.с.178), перевірка безпосередньо
позивача відповідачем не
здійснювалось, спірні припис та
постанова винесені на підставі
перевірки іншого суб'єкта - КП
"Управління капітального будівництва",
стосовно якого і був складений акт
перевірки. Позивач до перевірки не
долучався. Направлення на адресу
позивача простою кореспонденцією
повідомлення про проведення перевірки
не свідчить про те, що позивач вказане
повідомлення отримав. Крім того, свідок
ОСОБА_5 в судовому засіданні
підтвердив, що він не був залучений до
перевірки, з актом перевірки, приписом
та протоколом не ознайомлений. Свідок
ОСОБА_7 в судовому засіданні пояснив, що
ОСОБА_5 не був присутнім при проведенні
перевірки, йому простою
кореспонденцією направлялося
повідомлення про проведення перевірки.

Як вбачається з протоколу про
правопорушення у сфері містобудівної
діяльності від 15.11.2013 (а.с.11) (за
результатами розгляду якого прийнята
спірна постанова про накладення
штрафу), складений він відповідно до
ст.41 Закону України "Про регулювання
містобудівної діяльності", згідно з
якою державний
архітектурно-будівельний контроль
здійснюється органами державного
архітектурно-будівельного контролю в
порядку, встановленому Кабінетом
Міністрів України.

Постановою Кабінету Міністрів України
від 23 травня 2011 р. № 553 затверджено
Порядок здійснення державного
архітектурно-будівельного контролю
(далі - Порядок № 553).

Пунктом 9 Порядку № 553 встановлено, що
державний архітектурно-будівельний
контроль здійснюється у присутності
суб'єктів містобудування або їх
представників, які будують або
збудували об'єкт будівництва.

Відповідно до пункту 13 Порядку № 553
суб'єкт містобудування, щодо якого
здійснюється державний
архітектурно-будівельний контроль, має
право: вимагати від посадових осіб
інспекції дотримання вимог
законодавства; перевіряти наявність у
посадових осіб інспекції службових
посвідчень; бути присутнім під час
здійснення державного
архітектурно-будівельного контролю; за
результатами перевірки отримувати та
ознайомлюватись з актом перевірки,
складеним інспекцією; подавати в
письмовій формі свої пояснення,
зауваження або заперечення до акта
перевірки, складеного інспекцією за
результатами перевірки.

Приписами пункту 16-18 Порядку № 553
встановлено, що за результатами
державного архітектурно-будівельного
контролю посадовою особою інспекції
складається акт перевірки відповідно
до вимог, установлених цим Порядком.

У разі виявлення порушень вимог
законодавства у сфері містобудівної
діяльності, крім акта перевірки,
складається протокол разом з приписом
усунення порушення вимог
законодавства у сфері містобудівної
діяльності, будівельних норм,
державних стандартів і правил або
приписом про зупинення підготовчих та
будівельних робіт, які виконуються без
повідомлення, реєстрації декларації
про початок їх виконання або дозволу на
виконання будівельних робіт.

Акт перевірки складається у двох
примірниках. Один примірник надається
суб'єкту містобудування, щодо якого
здійснюється державний
архітектурно-будівельний контроль, а
другий залишається в інспекції.

Акт перевірки підписується посадовою
особою інспекції, яка провела
перевірку та суб'єктом містобудування,
щодо якого здійснюється державний
архітектурно-будівельний контроль.

Відповідно до п. 21 Порядку №553, якщо
суб'єкт містобудування, щодо якого
здійснюється державний
архітектурно-будівельний контроль, не
погоджується з актом перевірки, він
підписує його із зауваженнями, які є
невід'ємною частиною такого акта. У
разі відмови суб'єкта містобудування,
щодо якого здійснюється державний
архітектурно-будівельний контроль,
підписати акт перевірки та припису,
посадова особа інспекції робить у акті
відповідний запис. У разі відмови
суб'єкта містобудування, щодо якого
здійснюється державний
архітектурно-будівельний контроль, від
отримання акта та припису, вони
надсилаються йому рекомендованим
листом з повідомленням. Відповідачем
не надано суду доказів направлення
позивачу акта перевірки.

З огляду на викладене, суд дійшов
висновку, що перевірка проведена з
порушенням Порядку № 533.

Процедура накладення штрафів за
правопорушення у сфері містобудівної
діяльності, що передбачені Законом
України "Про відповідальність за
правопорушення у сфері містобудівної
діяльності", визначена Порядком
накладення штрафів за правопорушення у
сфері містобудівної діяльності, затв.
постановою Кабінету Міністрів України
від 6 квітня 1995 р. № 244 (далі - Порядок №
244).

Відповідно до п. 17 Порядку № 244, справа
може розглядатися за участю суб'єкта
містобудування, який притягається до
відповідальності, або його
уповноваженого представника,
експертів, інших осіб.

Відомості про час і місце розгляду
справи повідомляються суб'єкту
містобудування, який притягається до
відповідальності, та іншим особам, які
беруть участь у розгляді справи, не
пізніше як за три доби до дня розгляду
справи.

Неприбуття суб'єкта містобудування у
визначений час і місце не перешкоджає
розгляду справи.

Матеріалами справи підтверджується, що
позивачу рекомендованим листом з
повідомленням про вручення направлено
протокол про правопорушення у сфері
містобудівної діяльності від 15.11.2013, в
якому зазначено про дату розгляду
справи (а.с. 9, 11, 179). Водночас, в
постанові від 28.11.2013 зазначено, що
позивач визнаний винним у вчиненні
правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 2
Закону України "Про відповідальність
за правопорушення у сфері
містобудівної діяльності" "на підставі
поданих документів та матеріалів та
заслухавши осіб, які брали участь у
розгляді справи: головного ін. ОСОБА_5"
(а.с.12 зворот). Однак, такі обставини не
відповідають дійсності, оскільки в
судовому засіданні встановлено, що
ОСОБА_5 не був присутнім при розгляді
справи та не надавав будь-яких
пояснень. Вказане підтверджується
показаннями свідка ОСОБА_5 Крім того,
згідно поданої заяви ОСОБА_5 звільнений
з підприємства позивача 31.01.2013, в той
час як розгляд справи відбувався 28.11.2013
(а.с.131, 132). Доказів на підтвердження
того, що ОСОБА_5 уповноважений
позивачем брати участь у розгляді
справ щодо позивача відповідачем до
суду не надано.

А відтак, постанова про накладення
штрафу за правопорушення у сфері
містобудівної діяльності містить
відомості, що не відповідають
дійсності.

Щодо суті виявлених порушень суд
зазначає таке.

Відповідно до ч. 1 ст. 2 Закону України
"Про відповідальність за
правопорушення у сфері містобудівної
діяльності", суб'єкти містобудування,
які здійснюють проектування об'єктів,
експертизу проектів будівництва,
несуть відповідальність у вигляді
штрафу за передачу замовнику проектної
документації для виконання
будівельних робіт на об'єкті
будівництва, розробленої з порушенням
вимог законодавства, містобудівної
документації, вихідних даних для
проектування об'єктів містобудування,
будівельних норм, державних стандартів
і правил, у тому числі за нестворення
безперешкодного життєвого середовища
для осіб з обмеженими фізичними
можливостями та інших маломобільних
груп населення, незабезпечення
приладами обліку води і теплової
енергії, а також за заниження категорії
складності об'єкта будівництва:
проектна організація - у розмірі
дев'яноста мінімальних заробітних
плат.

З аналізу зазначеної норми вбачається,
що суб'єкт містобудування, який
здійснив проектування об'єкту, несе
відповідальність за передачу
замовнику проектної документації,
розробленої з порушенням вимог
законодавства, містобудівної
документації, вихідних даних для
проектування об'єктів містобудування,
будівельних норм, державних стандартів
і правил.

В судовому засіданні представник
відповідача зазначила, що підставою
для застосування штрафних санкцій до
позивача слугувало те, що позивач
передав замовнику проектну
документацію, розроблену з порушенням
вимог законодавства, містобудівної
документації, вихідних даних для
проектування об'єктів містобудування,
будівельних норм, державних стандартів
і правил. Серед таких порушень: у
кошторисній документації відсутній
антикорозійний захист металевих
пожежних сходів; відсутній ремонт
примикань гідроізоляційного килима до
лійки внутрішнього водостоку; для
кріплення фартуха з оцинкованої сталі
у відомості ресурсів застосований
дюбель 6*40 кроком 500мм, замість гвинта
TURBO 7,5*52 кроком 200мм. Наявність
зазначених обставин є порушенням п.1.2.
СНиП 3.04.01-87 "Ізоляційні та
оздоблювальні покриття", п.2.2. том 1 ДБН
В.2.6-14-97 "Покриття будівель та споруд" та
ст.26 Закону України "Про архітектурну
діяльність".

Відповідно до ст. 26 Закону України "Про
архітектурну діяльність" архітектор,
інші проектувальники, які здійснюють
роботи по створенню об'єктів
архітектури, зобов'язані:
додержуватися державних стандартів,
норм і правил, вимог вихідних даних на
проектування; не порушувати під час
проектування, організації і виконання
будівельних робіт законні права та
інтереси власників і користувачів
будинків і споруд, прилеглих до ділянки
забудови; не розголошувати без згоди
замовника відомості, які становлять
комерційну таємницю проекту.

Проектна організація, яка розробляла
проектну документацію, а також
головний архітектор та головний
інженер проекту несуть
відповідальність за відповідність
проектної документації вихідним даним
на проектування, вимогам державних
стандартів, норм і правил.

Згідно із ч. 1 ст. 29 Закону України "Про
регулювання містобудівної діяльності"
основними складовими вихідних даних є:
містобудівні умови та обмеження;
технічні умови; завдання на
проектування. Завдання на проектування
об'єктів будівництва складається і
затверджується замовником за
погодженням із проектувальником.
Завдання на проектування визначає
обґрунтовані вимоги замовника до
планувальних, архітектурних,
інженерних і технологічних рішень
об'єкта будівництва, його основних
параметрів, вартості та організації
його будівництва і складається з
урахуванням технічних умов,
містобудівних умов та обмежень.

Аналогічні норми щодо завдань на
проектування містяться і в Порядку
розроблення проектної документації на
будівництво об'єктів, затв. Наказом
Міністерства регіонального розвитку,
будівництва та житлово-комунального
господарства України від 16.05.2011 №45,
зареєстр. в Міністерстві юстиції
України 1 червня 2011 р. за № 651/19389.

Склад та зміст проектної документації
на капітальний ремонт визначається ДБН
А.2.2-3-2012 "Склад та зміст проектної
документації на будівництво". В п.4.5.
даних будівельних норм зазначено "до
складу вихідних даних належать:
містобудівні умови і обмеження
забудови земельної ділянки; завдання
на проектування; інші вихідні дані
(додаток А)". Згідно додатку А, при
капітальному ремонті об'єктів вихідні
дані та технічні умови, які надаються
замовником, оформлюються дефектним
актом (п.10 дод."А" ДБН А.2.2-3-2012).

Згідно укладеного між позивачем та
Комунальним підприємством "Управління
капітального будівництва" договору № 16
від 18.02.2013 року на виконання проектних
робіт з капітального ремонту
загальноосвітнього учбового закладу №
104 по вул. Кремлівська, 65в у м. Запоріжжя,
на позивача було покладено в т.ч.
обов'язок виготовити робочий проект та
кошторисну документацію згідно
завдання на проектування і пройти
експертизу з отриманням позитивного
висновку (п.1.1. Договору). У
відповідності до п.2.1. Договору КП
"Управління капітального будівництва"
надає позивачу вихідні дані. Пунктом 2.3.
Договору передбачено, що позивач
виконує роботи відповідно до вимог
державних будівельних норм і правил
(а.с.16-20).

На виконання умов вказаного договору,
КП «Управління капітального
будівництва» надало позивачу завдання
на проектування та дефектний акт
(а.с.21-23). Відповідно до п. 10 завдання на
проектування, об'єм робіт: виконати
проектні роботи по капітальному
ремонту покрівлі згідно вимог чинних
стандартів і норм проектування. В
наданому КП "Управління капітального
будівництва" дефектному акті наведено
вичерпний перелік робіт та витрат, що
мали бути враховані позивачем при
розроблені проектно-кошторисної
документації, серед яких відсутні
роботи щодо антикорозійного захисту
металевих пожежних сходів.

А відтак, позивач при розробленні
проектної документації на капітальний
ремонт загальноосвітнього навчального
закладу № 104 по вул. Кремлівська, 65 в
м.Запоріжжя дотримався вихідних даних,
в яких відсутній антикорозійний захист
металевих пожежних сходів.

Щодо покликань відповідача на
порушення позивачем п. 2.2 том 2 ДБН
В.2.6-14-97 "Покриття будівель та споруд",
суд зазначає таке.

Відповідач, обґрунтовуючи
правомірність застосування штрафних
санкцій зазначає, що у робочому проекті
(а.с. 148) зазначено про необхідність
очистки від продуктів корозії
елементів металевих пожежних сходів та
пофарбувати двома шарами емалі по двох
шарах ґрунтовки, однак у кошторисній
документації відсутній антикорозійний
захист металевих пожежних сходів.

Норма п. 2.2 том 2 ДБН В.2.6-14-97 "Покриття
будівель та споруд" передбачає, що
проектнi вирiшення покрiвель є
складовою частиною проектів будинкiв i
споруд i включають окремi робочi
креслення та роздiли пояснювальної
записки i кошторису. Останній абзац
даного пункту визначає, що роздiл
кошторису на покрiвельнi роботи повинен
враховувати усi види i обсяги робiт на
покриттi i вiдповiдати дiючим нормам,
правилам i розцiнкам.

Пункт 1.1 том 1 ДБН В.2.6-14-97 "Покриття
будівель та споруд" передбачає, що данi
норми є обов'язковими при проектуваннi
покриттiв будинкiв i споруд
промислового, цивільного i
сільськогосподарського призначення.

Металеві пожежні сходи не є елементом
покриття. В судовому засіданні свідок
ОСОБА_7 підтвердив вказані обставини.
Усі інші види i обсяги робiт на покриття
в кошторисі позивачем враховані. А
відтак, суд відхиляє покликання
відповідача на порушення позивачем п.
2.2 том 2 ДБН В.2.6-14-97 "Покриття будівель та
споруд".

Щодо покликання відповідача на
порушення позивачем п.1.2 СНиП 3.04.01-87
"Ізоляційні та оздоблювальні покриття"
суд зазначає таке.

Відповідно п. 1.1 СНиП 3.04.01-87 "Ізоляційні
та оздоблювальні покриття", дані
будівельні норми і правила поширюються
на виконання і приймання робіт з
влаштування ізоляційних,
оздоблювальних, захисних покриттів і
підлог будівель і споруд, за винятком
робіт, зумовлених особливими умовами
експлуатації будівель і споруд.

Тобто, будівельні норми СНиП 3.04.01-87
"Ізоляційні та оздоблювальні покриття"
не поширюються на роботи з розроблення
проектної документації, а
застосовуються вже на стадії
влаштування ізоляційних,
оздоблювальних, захисних покриттів і
підлог будівель і споруд.

Відповідно до п. 1.2 СНиП 3.04.01-87
"Ізоляційні та оздоблювальні покриття",
ізоляційні, оздоблювальні, захисні
покриття і конструкції підлог повинні
виконуватися згідно з проектом
(оздоблювальні покриття при
відсутності вимог проекту - згідно
еталону). Заміна передбачених проектом
матеріалів, виробів і складів
допускається тільки за узгодженням з
проектною організацією і замовником. З
вказаної норми вбачається, що підрядна
організація, яка виконує ізоляційні,
оздоблювальні, захисні покриття і
конструкції підлог, повинна їх
виконувати згідно з проектом. Будь-яких
вимог до проектної організації дана
норма не визначає.

А відтак, покликання відповідача на
порушення позивачем п. 1.2 СНиП 3.04.01-87
"Ізоляційні та оздоблювальні покриття"
суд вважає необґрунтованим.

Покликання відповідача на відсутність
ремонту примикань гідроізоляційного
килима до лійки внутрішнього водостоку
не відповідають дійсності та
спростовуються змістом проектної
документації "ремонт примикань
гідроізоляційного килима" вузол 1
комплекту 63Т-892 АС лист 3 та п.17
локального кошторису на ремонтні
роботи (том 2 63Т-892-СД кошторисна
документація) (а.с.171).

Крім того, свідок ОСОБА_7 в судовому
засіданні вказав, що дане порушення
включено до припису та постанови
помилково.

Щодо покликань відповідача на те, що
для кріплення фартуха з оцинкованої
сталі у відомості ресурсів
застосований дюбель 6*40 кроком 500мм,
замість гвинта TURBO 7,5*52 кроком 200мм, суд
зазначає таке.

Дюбель 6*40 кроком 500мм та гвинт TURBO 7,5*52
кроком 200мм є взаємозамінними деталями,
використання яких не призводить до
порушення існуючих будівельних норм та
правил, а також не впливає на
характеристики міцності, надійності та
довговічності об'єктів будівництва.
Вказані обставини підтверджуються
поясненнями представників позивача та
свідків.

Заміна гвинта TURBO 7,5*52 кроком 200мм на
дюбель 6*40 кроком 500мм погоджено з КП
"Управління капітального будівництва",
що підтверджується листом від 05.06.2013
року (а.с.29).

Крім того, згідно листа філії ДП
"Укрдержекспертиза" в Запорізькій
області № 1162 від 13.12.2013 (а.с.44), при
складанні проектної документації з
капітального ремонту
загальноосвітнього учбового закладу №
104 по вул.Кремлівська, 65в у м.Запоріжжя
використання для кріплення фартуха з
оцинкованої сталі дюбеля 6*40 кроком 200
мм замість гвинта TURBO 7,5*52 кроком 200 мм.
не є порушенням вимог законодавства,
містобудівної документації,
будівельних норм, державних стандартів
і правил.

Поряд з обумовленим суд зазначає, що за
результатами перевірки розробленої
позивачем проектної документації
філією ДП "Укрдержбудекспертиза" в
Запорізькій області складено
експертний звіт № 08-0420/1-13 від 06.06.2013
року, згідно якого за результатами
розгляду проектної документації з
капітального ремонту
загальноосвітнього учбового закладу №
104 по вул. Кремлівська, 65в у м. Запоріжжя
і зняття зауважень встановлено факт її
розроблення з дотриманням вимог
міцності, надійності, довговічності
об'єкту будівництва та виконання
згідно з вимогами ДБН А.2.2-3-2012 (а.с.34-37).

З врахуванням наведеного вище суд
приходить до висновку про
обґрунтованість позовних вимог.

Відповідно до п. 1 ч.2 ст. 162 КАС України, у
разі задоволення адміністративного
позову суд може прийняти постанову про
визнання протиправними рішення
суб'єкта владних повноважень чи
окремих його положень, дій чи
бездіяльності і про скасування або
визнання нечинним рішення чи окремих
його положень. А відтак, припис № 153 від
15.1.12013 та постанову № 140 від 28.11.2013 слід
визнати протиправними та скасувати.

Відповідно до частини першої статті 94
Кодексу адміністративного судочинства
України, якщо судове рішення ухвалене
на користь сторони, яка не є суб'єктом
владних повноважень, суд присуджує всі
здійснені нею документально
підтверджені судові витрати з
Державного бюджету України (або
відповідного місцевого бюджету, якщо
іншою стороною був орган місцевого
самоврядування, його посадова чи
службова особа).

Керуючись статтями 160-163 Кодексу
адміністративного судочинства
України, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Адміністративний позов задовольнити
повністю.

Визнати протиправним та скасувати
припис № 153 від 15.11.2013 про усунення
порушення вимог законодавства у сфері
містобудівної діяльності, будівельних
норм, державних стандартів і правил.

Визнати протиправною та скасувати
постанову № 140 від 28.11.2013 про накладення
штрафу за правопорушення у сфері
містобудівної діяльності.

Присудити на користь позивача
Товариства з обмеженою
відповідальністю Проектний інститут
"Запорізький Промбудпроект" із
Державного бюджету України судовий
збір у розмірі 279,54 грн.

Постанова набирає законної сили після
закінчення строку подання апеляційної
скарги, якщо вона не була подана у
встановлені строки. У разі подання
апеляційної скарги судове рішення,
якщо його не скасовано, набирає
законної сили після повернення
апеляційної скарги, відмови у
відкритті апеляційного провадження
або набрання законної сили рішенням за
наслідками апеляційного провадження.

Постанова може бути оскаржена в
апеляційному порядку до
Дніпропетровського апеляційного
адміністративного суду через
Запорізький окружний адміністративний
суд шляхом подачі в 10-денний строк з дня
її проголошення, а в разі складення
постанови у повному обсязі відповідно
до статті 160 КАС України, або прийняття
постанови у письмовому провадженні - з
дня отримання копії постанови,
апеляційної скарги з подачею її копії
відповідно до кількості осіб, які
беруть участь у справі.

Якщо суб'єкта владних повноважень у
випадках та порядку, передбачених
частиною четвертою статті 167 КАС
України, було повідомлено про
можливість отримання копії постанови
суду безпосередньо в суді, то
десятиденний строк на апеляційне
оскарження постанови суду
обчислюється з наступного дня після
закінчення п'ятиденного строку з
моменту отримання суб'єктом владних
повноважень повідомлення про
можливість отримання копії постанови
суду.

Копія апеляційної скарги одночасно
надсилається особою, яка її подає, до
суду апеляційної інстанції.

Суддя
С.М.Дуляницька