Справа № 826/20419/13-а
Суддя: Качур І.А.
Дата ухвалення: 2014-02-11 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД міста
Каменєва 8, корпус 1П О С Т А Н О В А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
Окружний адміністративний суд міста
Києва в складі судді Качура І.А.,
розглянувши у порядку письмового
провадження адміністративну справу за
позовом Приватного акціонерного
товариства «Прилуктваринмаш -
Холдінг» до Інспекції державного
архітектурно-будівельного контролю у
місті Києві про визнання протиправними
та скасування припису та постанови про
накладення штрафу за правопорушення у
сфері містобудівної діяльності.
До Окружного адміністративного
суду м. Києва звернулось Приватне
акціонерне товариство
«Прилуктваринмаш - Холдінг» (далі по
тексту також - позивач) з позовом до
Інспекції державного
архітектурно-будівельного контролю у
місті Києві (надалі також - відповідач),
- скасувати припис Інспекції
державного архітектурно-будівельного
контролю у м. Києві від 25.11.2013 року;
- скасувати постанову Інспекції
державного архітектурно-будівельного
контролю у м. Києві про накладення
штрафу від 09.12.2013 року №604/13/7/26-16/0912/02/1.
04.02.2014р. в судовому засіданні за згодою
сторін ухвалено про продовження
вирішення справи у письмовому
провадженні відповідно до ч. 4 ст. 122 КАС
Розглянувши документи і матеріали,
всебічно і повно з'ясувавши всі
фактичні обставини, на яких
ґрунтується позов, об'єктивно оцінивши
докази, які мають юридичне значення для
розгляду справи і вирішення спору по
суті, суд дійшов висновку про те, що
позов підлягає задоволенню з огляду
Матеріалами справи встановлено,
що відповідачем відповідно до ст. 41
Закону Украйни «Про регулювання
містобудівної діяльності» та згідно з
п. 7 Порядку № 553, на підставі вимоги
прокуратури Подільського району м.
Києва № 5213 від 11.11.2013р., наказу
Інспекції від 23.07.2012р. № 52 «з»,
направлення на проведення
позапланової перевірки проведено
позапланову перевірку дотримання
вимог законодавства у сфері
містобудівної діяльності Приватного
акціонерного товариства
«Прилуктваринмаш - Холдінг».
В ході перевірки відповідачем
встановлено, що по вул. Сиренькій, 33 в м.
Києві розташовано майновий комплекс з
нежитловими будинками (будівлями).
Разом з тим, відповідач дійшов до
висновку про те, що вказані нежитлові
будинки (будівлі) літ. «Д», «Д1», «Е», «Н»,
«Ф», «І», «Ч», «З», « 31» (згідно технічних
паспортів БТІ, виготовлених 23.12. 2010)
реконструйовані без дозволу на
виконання будівельних робіт та
«Прилуктваринмаш-Холдінг» без
прийняття в експлуатацію у
встановленому законодавством порядку,
чим порушено вимоги ст. 34, 37 та ч. 8 ст. 39
Закону України «Про регулювання
містобудівної діяльності».
За результатами проведеної
перевірки відповідачем складено акт
перевірки від 25.11.2013р. та видано припис
від 25.11.2013р. з вимогою усунути
встановлене правопорушення у
відповідності до вимог чинного
законодавства та заборони
експлуатацію зазначених об'єктів.
Також, відповідачем відносно
позивача складено протокол про
правопорушення у сфері містобудівної
діяльності від 25.11.2013р. відповідно до
абз. 4 п. 6 ч. 2 ст. 2 Закону України «Про
відповідальність за правопорушення у
сфері містобудівної діяльності».
На підставі протоколу про
правопорушення у сфері містобудівної
діяльності від 25.11.2013р. відповідачем
09.12.2013р. винесено постанову про
накладення штрафу у сфері
містобудівної діяльності
№604/13/7/26-16/0912/02/1.
Позивач категорично не погоджується з
правомірністю спірних рішень, вважає
їх такими, що не відповідають чинному
законодавству, завдають шкоди
охоронюваним правам та інтересам
позивача, відтак підлягають
скасуванню, у зв'язку з чим звернувся з
даним позовом до суду.
Відповідач проти задоволення позову
заперечував з мотивів
необґрунтованості та безпідставності.
В обґрунтування своїх доводів
покликався на те, що оскільки позивачем
вчинено правопорушення, передбачене
абз. 5 п. 6 ч. 2 ст. 2 Закону України «Про
відповідальність за правопорушення у
сфері містобудівної діяльності», що
підтверджується матеріалами
перевірки, зокрема проведеною фото
фіксацією. У задоволенні позову просив
Вирішуючи спір по суті, суд виходив із
Згідно з частинами 1, 2 статті 41 Закону
України № 3038 «Про регулювання
містобудівної діяльності» (далі - Закон
№ 3038) державний
архітектурно-будівельний контроль -
сукупність заходів, спрямованих на
дотримання вимог законодавства у сфері
містобудівної діяльності, будівельних
норм, державних стандартів і правил.
Згідно із статтею 6 і частиною 2 статті 19
Конституцією України органи державної
влади зобов'язані діяти у межах
повноважень та у спосіб, що визначені
Конституціями і законами України.
Згідно з ч.ч.2, 3 ст. 41 Закону України «Про
регулювання містобудівної діяльності»
державний архітектурно-будівельний
контроль здійснюється інспекціями
державного архітектурно-будівельного
контролю в порядку, встановленому
Кабінетом Міністрів України.
Інспекції державного
архітектурно-будівельного контролю
розглядають відповідно до закону
справи про правопорушення у сфері
містобудівної діяльності.
Інспекція державного
архітектурно-будівельного контролю у
м. Києві утворена згідно з постановою
Кабінету Міністрів України «Про
утворення територіальних органів
Державної архітектурно-будівельної
інспекції» від 23.05.2011 № 549.
Згідно п. 5 Порядку здійснення
державного архітектурно-будівельного
контролю, затвердженого постановою
Кабінету Міністрів України від 23.05.2011 №
553 (надалі -«Порядок № 553»), державний
архітектурно-будівельний контроль
здійснюється Інспекціями за
територіальним принципом (у межах
областей) у порядку проведення
планових та позапланових перевірок.
Згідно п. 7 зазначеного Порядку,
позаплановою перевіркою вважається
перевірка, яка не передбачена планом
Водночас, відповідно до п. 7 Порядку
здійснення державного
архітектурно-будівельного контролю,
підставами для проведення
позапланової перевірки є: - подання
суб'єктом містобудування письмової
заяви про проведення перевірки об'єкта
будівництва або будівельної продукції
за його бажанням чи письмової заяви про
проведення перевірки щодо дотримання
суб'єктом господарювання Ліцензійних
умов провадження господарської
діяльності, пов'язаної з будівництвом
об'єкта архітектури, який за складністю
архітектурно-будівельного рішення та
(або) інженерного обладнання належить
до IV і V категорії складності; -
необхідність проведення перевірки
достовірності даних, наведених у
повідомленні та декларації про початок
виконання підготовчих робіт,
повідомленні та декларації про початок
виконання будівельних робіт,
декларації про готовність об'єкта до
експлуатації, протягом трьох місяців з
дня подання зазначених документів; -
виявлення факту самочинного
будівництва об'єкта; - перевірка
виконання суб'єктом містобудівної
діяльності вимог приписів інспекцій; -
перевірка виконання суб'єктом
господарювання вимог інспекції щодо
усунення порушень ліцензіатом
ліцензійних умов провадження
господарської діяльності, пов'язаної з
будівництвом об'єкта архітектури, який
архітектурно-будівельного рішення та
(або) інженерного обладнання належить
до IV і V категорії складності; -
звернення фізичних чи юридичних осіб
про порушення суб'єктом містобудування
вимог містобудівного законодавства; -
вимога правоохоронних органів про
проведення перевірки.
Згідно п.11 Постанови КМУ №553
посадові особи інспекцій під час
здійснення державного
архітектурно-будівельного контролю
мають право складати протоколи про
вчинення правопорушень та акти
перевірок, і накладати штрафи у межах
повноважень, передбачених законом та
видавати обов'язкові для виконання
приписи щодо: усунення порушення вимог
законодавства у сфері містобудівної
діяльності, будівельних норм,
державних стандартів і правил та/або
зупинення підготовчих та будівельних
робіт, які виконуються без
повідомлення, реєстрації декларації
про початок їх виконання або дозволу на
виконання будівельних робіт.
За результатами державного
архітектурно-будівельного контролю
посадовою особою інспекції
складається акт перевірки. У разі
виявлення порушень вимог
законодавства у сфері містобудівної
діяльності, крім акта перевірки,
складається протокол разом з приписом
усунення порушення вимог
законодавства у сфері містобудівної
діяльності, будівельних норм,
державних стандартів і правил або
приписом про зупинення підготовчих та
будівельних робіт, які виконуються без
повідомлення, реєстрації декларації
про початок їх виконання або дозволу на
виконання будівельних робіт (далі -
припис). Акт перевірки складається у
двох примірниках. Один примірник
надається суб'єкту містобудування,
щодо якого здійснюється державний
архітектурно-будівельний контроль, а
другий залишається в інспекції. Припис
складається у двох примірниках та
підписується посадовою особою
інспекції, яка провела перевірку. Один
примірник припису залишається в
інспекції, а інший надається суб'єкту
містобудування, щодо якого
здійснюється державний
архітектурно-будівельний контроль.
Протокол протягом трьох днів після
його складення та всі матеріали
перевірки подаються керівникові
відповідної Інспекції або його
заступникові для винесення постанови
про накладення штрафу, передбаченої
законодавством України.
Як встановлено матеріалами справи,
відповідач у ході перевірки прийшов до
висновку про те, що ПрАТ
«Прилуктваринмаш-Холдінг» експлуатує
нежитлові будинки літ. Д, Д1, Е, Н, Ф, І, Ч,
З, 31 по вулиці Сирецькій 33 в м. Києві без
прийняття в експлуатацію відповідно до
вимог діючого законодавства, віднесено
вказані будівлі до 4 і 5 категорії
Суд не погоджується з такими доводами
відповідача, з огляду про наступне.
Відповідно механізм визначення
категорії складності регламентований
положеннями Порядку віднесення
об'єктів будівництва до IV і V категорій
складності, затвердженого постановою
Кабінету Міністрів України від 27
квітня 2011 р. № 557 (надалі по тексту також
- Порядок №557).
Згідно Порядку №557 віднесення об'єкта
будівництва до відповідної категорії
складності здійснюється
проектувальником і замовником.
Разом з тим, до IV категорії
складності відносяться об'єкти
будівництва, які мають хоча б одну з
1) розраховані на постійне перебування
більш як 300 осіб та (або) періодичне
перебування більше 500 осіб;
2) становлять можливу небезпеку для
3) у разі аварії або неможливості
(недоцільності) подальшої
експлуатації: можуть спричинити збитки
- можуть призвести до припинення
функціонування об'єктів транспорту,
зв'язку, енергетики та інженерних мереж
регіонального рівня;
- можуть призвести до втрати
об'єктів культурної спадщини місцевого
При цьому, до V категорії складності
відносяться об'єкти будівництва, які
мають хоча б одну з таких ознак:
1) згідно із Законом України «Про
об'єкти підвищеної небезпеки» ( 2245-14 ) є
об'єктами підвищеної небезпеки;
2) розраховані на постійне перебування
більш як 400 осіб та (або) періодичне
перебування понад 1000 осіб;
3) становлять можливу небезпеку для
Разом з тим, ознаки приміщень, які дають
можливість визначити їх категорію
складності більш детально
регламентовані в ДБН А.2.2-3-2012 «Склад та
зміст проектної документацій на
будівництво а саме Додатком М.
Категорія складності об'єкта
будівництва визначається незалежно за
кожною з наведених у колонках таблиці
характеристикою можливих наслідків
від відмови об'єкта.
Об'єкту будівництва присвоюють найвищу
категорію складності з визначених
категорій з урахуванням нижче
Так, для об'єкта будівництва, до складу
якого входить декілька окремих
будинків, будівель або споруд
(комплекс), категорія складності
визначається окремо для кожного
будинку, будівлі, споруди. У разі, якщо
до складу комплексу входять будівлі та
споруди IV і V категорій складності, на
експертизу надається проектна
документація у повному складі на весь
Як зазначено у вказаному положенні,
категорія складності визначається
окремо для кожного будинку, будівлі,
споруди, а не по всьому комплексу в
цілому, як про це зазначає відповідач.
Разом з тим, встановлено, кількість
робочих місць у будівлях, які були
наявні у ЗАТ «Прилуктваринмаш-Холдінг»
станом на 11 листопада 2008 року, була
визначена в Позитивному висновку
комплексної державної експертизи,
відповідно до якої, в усіх приміщеннях
разом, по вул. Сирецькій 33 створено 241
робоче місце, що відповідно до таблиці
дорівнює 3 категорії складності, проте
вказані робочі місця визначені на всі 7
будівель, що відповідно до розрахунку
дорівнює 241/7=34,5 особам на 1 приміщення,
що дорівнює 2 категорії складності
Проте, у зв'язку з тим, що вказані
приміщення мають різні характеристики,
в тому числі і площу у них може
коригуватися кількість осіб, які
можуть перебувати в таких приміщеннях.
За таких обставин, деякі приміщення
можуть бути віднесенні до 3 категорії.
Проте, щодо приміщення 3,31,(1 поверхова
будівля 179 м. кв.) Е (1 поверхова будівля з
площею 190,3 кв. м) не можуть бути
віднесені до 3 категорії у зв'язку з
неможливістю забезпечення в них
постійного перебування більше 100 осіб,
і тому приміщення 3,31) Е повинні бути
віднесені до 2 категорії складності.
Враховуючи вищевикладене, віднесення
відповідачем спірних об'єктів до V
категорії складності є безпідставним.
Крім того, під час здійснення перевірки
відповідачем встановлено, що
експлуатуються будівлі за літерами Н,
І. Проте вказане твердження не
відповідає дійсності, оскільки як
встановлено розділом 2 Правил
обстеження, оцінки технічного стану та
паспортизації виробничих будівель і
споруд, затверджених наказом
Державного комітету будівництва,
архітектури та житлової політики
України від 27.11.1997р. № 32/288, експлуатація
будівлі або споруди - це використання
будівлі (споруди) згідно з
функціональним призначенням.
Вказані доводи відповідача
Також, судом встановлено, що вказані
приміщення були зареєстровані
відповідно до рішення Подільського
районного суду міста Києва по справі
Крім того, відповідач за наслідком
перевірки дійшов до висновку про те, що
перевіряємі приміщення є цілісним
майновим комплексом. Вказане
спростовується рішенням від 09.02.2007
року, та ухвалою від 19.06.2007 року щодо
роз'яснення такого рішення по справі
№2п-1640/7, відповідно до якого, в тому
числі, і вказані будівлі були виділені
як індивідуально визначені об'єкти
нерухомості і підлягали відповідній
Відповідно до ч.1 ст. 72 КАСУ, обставини,
встановлені судовим рішенням в
адміністративній, цивільній або
господарській справі, що набрало
законної сили, не доказуються при
розгляді інших справ, у яких беруть
участь ті самі особи або особа, щодо
якої встановлено ці обставини.
Враховуючи вищенаведене, відповідно до
рішення суду будівлі Д,Д1,Е,Н,Ф,І,Ч,3,31 є
окремими індивідуально визначеними
об'єктами нерухомості, і тому під час
перевірки не могли відповідачем
розцінюватися як цілісний майновий
комплекс з присвоюванням до них
найбільшої категорії складності, яка
відповідно до характеристик приміщень
не може бути більшою ніж 3.

Згідно статті 1 Закону України «Про
відповідальність за правопорушення у
сфері містобудівної діяльності»,
правопорушеннями у сфері
містобудівної діяльності є
протиправні діяння (дії чи
бездіяльність) суб'єктів
містобудування - юридичних осіб та
фізичних осіб - підприємців, що
призвели до невиконання або
неналежного виконання вимог,
установлених законодавством,
будівельними нормами, державними
стандартами і правилами.

Відповідно до частини другої статті 2
цього ж Закону до відповідальності за
порушення законодавства в сфері
містобудівної діяльності можуть бути
притягнені суб'єкти містобудування,
які є замовниками будівництва об'єктів
(у разі провадження містобудівної
діяльності), або ті, що виконують
функції замовника і підрядника
одночасно.

Враховуючи вищевикладене,
оскільки у діях позивача відсутній
склад правопорушення, передбаченого
абз. 4 п. 6 ч. 2 ст. 2 Закону України «Про
відповідальність за правопорушення у
сфері містобудівної діяльності» та
враховуючи факт невірного
встановлення відповідачем категорії
складності перевіряємого об'єкта
вбачається, що постанова Інспекції
державного архітектурно-будівельного
контролю у м. Києві про накладення
штрафу від 09.12.2013 року №604/13/7/26-16/0912/02/1 є
такою, що не відповідає вимогам чинного
законодавства, а відтак підлягає
скасуванню.

Вирішуючи питання щодо правомірності
припису Інспекції державного
архітектурно-будівельного контролю у
м. Києві від 25.11.2013 року, суд виходив із
наступного.

Абзацом 3 п. 3 ст. 41 Закону «Про
регулювання містобудівної
діяльності», посадові особи інспекції
державного-будівельного контролю
можуть, зокрема, видавати обов'язкові
для виконання приписи щодо: а) усунення
порушення вимог законодавства у сфері
містобудівної діяльності, будівельних
норм, державних стандартів і правил; б)
зупинення підготовчих та будівельних
робіт, які не відповідають вимогам
законодавства, зокрема будівельних
норм, містобудівним умовам та
обмеженням, затвердженому проекту або
будівельному паспорту забудови
земельної ділянки, виконуються без
повідомлення, реєстрації декларації
про початок їх виконання або дозволу на
виконання будівельних робіт.

Згідно ст.41 ч.8 п.9 цього Закону посадові
особи інспекцій державного
архітектурно-будівельного контролю
під час перевірки мають право:
забороняти за вмотивованим письмовим
рішенням керівника інспекції чи
його заступника експлуатацію
закінчених будівництвом об'єктів, не
прийнятих в експлуатацію.

Таким чином, заборона експлуатації
закінчених будівництвом об'єктів
можлива лише за вмотивованим рішенням
керівника Інспекції. При цьому, суд
звертає увагу на те, що законодавством
не передбачено заборона експлуатації
реконструйованих будівель шляхом
винесення припису про усунення
порушення вимог законодавства.

В порушення вимог Закону України «Про
регулювання містобудівної діяльності»
та вказаного Порядку, заборона
експлуатації нежитлових будівель
відповідачем здійснена не шляхом
винесення окремого вмотивованого
рішення, а шляхом винесення позивачу з
цього приводу припису, що свідчить про
невідповідність спірного припису
положенням закону.

Відповідно до ч. 1 статті 71 КАС України,
кожна сторона повинна довести ті
обставини, на яких ґрунтуються її
вимоги та заперечення, крім випадків,
встановлених статтею 72 цього Кодексу.

Частиною 2 статті 71 КАС України
передбачено, що в адміністративних
справах про протиправність рішень, дій
чи бездіяльності суб'єкта владних
повноважень обов'язок щодо доказування
правомірності свого рішення, дії чи
бездіяльності покладається на
відповідача, якщо він заперечує проти
адміністративного позову.

Оцінивши докази, які є у справі, за
своїм внутрішнім переконанням, що
ґрунтується на їх всебічному, повному
та об'єктивному дослідженні, та
враховуючи всі наведені обставини, суд
прийшов до висновку про те, що позовні
вимоги підлягають задоволенню.

Відповідачем як суб'єктом владних
повноважень не доведено правомірність
спірних рішень.

Враховуючи викладене, керуючись
статями 9, 69, 70, 71, 128, 158 - 163 Кодексу
адміністративного судочинства
України, суд, -

П О С Т А Н О В И В:

Позов задовольнити.

Скасувати припис Інспекції державного
архітектурно-будівельного контролю у
м. Києві від 25.11.2013 року.

Скасувати постанову Інспекції
державного архітектурно-будівельного
контролю у м. Києві про накладення
штрафу від 09.12.2013 року №604/13/7/26-16/0912/02/1.

Постанова набирає законної сили
згідно ст. 254 Кодексу адміністративного
судочинства України та може бути
оскаржена до суду апеляційної
інстанції за правилами, встановленими
ст. ст. 185 -187 Кодексу адміністративного
судочинства України.

Суддя
І.А.
Качур