Справа № 826/20397/13-а
Суддя: Келеберда В.І.
Дата ухвалення: 2014-02-06 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД міста
Каменєва 8, корпус 1П О С Т А Н О В А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
Окружний адміністративний суд міста
Києва у складі головуючого судді
Келеберди В.І. при секретарі судового
засідання Віруцькій О.В. розглянувши у
відкритому судовому засіданні
адміністративну справу
за позовом Товариства з обмеженою
відповідальністю "АК "Де-ФАКТО" до
Інспекції державного
архітектурно-будівельного контролю у
м. Києві про визнання дій
протиправними. скасування припису та
ОБСТАВИНИ СПРАВИ:
Товариство з обмеженою
відповідальністю «Де-факто»
звернулось до суду з позовом до
Інспекції державного
архітектурно-будівельного контролю к
м. Києві про визнання протиправними дій
при проведенні позапланової перевірки
дотримання вимог законодавства у сфері
містобудівної діяльності, будівельних
норм, державних стандартів та правил на
об'єкті будівництва «реконструкція
нежилого приміщення з №1 по №11 (групи
приміщень №151) в літ. А по вул.
Мечнікова, 18 у Печерському районі м.
Києва», визнання протиправними припису
від 19.11.2013 та постанов від 03.12.2013
№591/13/26-68/0312/02/3, №592/13/7/26-68/0312/02/3,
№593/13/7/26-68/0312/02/3.
В обґрунтування позовних вимог позивач
зазначає, що відповідачем у порушення
законодавчих норм у сфері регулювання
архітектурної та містобудівної
діяльності, протиправно застосовано,
під час перевірки об'єкта позивача,
який має ІІІ категорію складності,
Порядок здійснення державного
архітектурно-будівельного контролю №
553 від 23.05.2011 р., дія якого
розповсюджується на перевірку об'єктів
архітектури, що належать до IV і V
категорії складності. Крім того
позивач зазначає, що відповідачем під
час перевірки не було пред'явлено ні
службове посвідчення, ні копію
направлення на проведення перевірки.
Також, позивач зазначає, що ним не
було допущено порушення, про які
зазначено в акті перевірки дотримання
вимог законодавства у сфері
містобудівної діяльності, будівельних
норм, держаних стандартів і правил від
19.11.2013, оскільки позивач має належним
чином оформленні документи необхідні
для проведення будівництва, а відтак
оскаржувані припис та постанови є
протиправними та підлягають
Відповідач - Інспекція державного
архітектурно-будівельного контролю у
м. Києві - заперечував проти
задоволення позовних вимог з підстав
викладених у письмових запереченнях та
зазначив, що оскаржувані припис та
постанови законними та обґрунтованими,
винесеними на підставі та на виконання
вимог законодавства у сфері
містобудівної діяльності, за
результатами перевірки позивача,
просив суд відмовити позивачу у
задоволенні позовних вимог.
Розглянувши подані сторонами
документи і матеріали, заслухавши
пояснення сторін, всебічно і повно
з'ясувавши всі фактичні обставини, на
яких ґрунтується позов, об'єктивно
оцінивши докази, які мають юридичне
значення для розгляду справи і
вирішення спору по суті, Окружний
адміністративний суд м. Києва,
Інспекцією державного
архітектурно-будівельного контролю у
м. Києві на підставі звернення
ініціативної групи мешканців будинку
№18 по вул.. Мечнікова у Печерському
районі м. Києва проведено позапланову
перевірка дотримання вимог
законодавства у сфері містобудівної
діяльності, будівельних норм,
державних стандартів і правил на
об'єкті «реконструкція нежилого
приміщення з №1 по №11 (групи приміщень
№151) в літ. А по вул. Мечнікова, 18 у
Печерському районі м. Києва» (замовник
ТОВ «АК «Де-факто»), за результатом якої
складено акт від 19.11.2013 (далі - акт
Як вбачається з акту перевірки
відповідачем під час перевірки
встановлено, що ТОВ «АК «ДЕ-ФАКТО»
зареєстровано декларацію про початок
виконання будівельних робіт з
«реконструкції нежитлового приміщення
з №1 по №11 (групи приміщень №151) в літ.
«А» по вулиці Мечникова, 18 у
Печерському районі м. Києва» №
За результатами аналізу документів,
які були надані представниками
замовника будівництва встановлено, що
проектна документація розроблена ТОВ
«Інсайт - Інвест» (замовник договір на
проектування не надав) з порушенням ДБН
А.2.2-3-2012 року «Склад та зміст проектної
документації будівництво» а саме:
проектною організацією було
проігноровано п.п. 4.1 який не допускає
розроблення проектної документації
при реконструкції без
інструментального обстеження об'єкту,
інструментальне обстеження об'єкту не
проводилось, відповідно до п.п. 4.8.2 ДБН
А.2.2-3-2012 року «Склад та зміст проектної
документації на будівництво»
проектування об'єктів III категорії
складності здійснюється в дві стадії:
проект (П), робоча документація (Р), але
даний проект виконано в одну стадію,
крім того проект не затверджено
головним архітектором проекту, та
передано замовнику, чим порушено ч. 1 ст.
31 Закону України «Про регулювання
містобудівної діяльності», абз. 2 ст. 7
ст. 26 Закону України «Про архітектурну
діяльність», абз. 2 ст. 5 Закону України
«Про основи містобудування».
Замовником реконструкції ТОВ «АК
«ДЕ-ФАКТО» було затверджено проектну
документацію наказом №2/8 від 13.08.2013 яка
розроблена з порушенням державних
будівельних норм, крім того проектною
документацією передбачається зайняття
земельної ділянки під сходи для
влаштування вхідної групи, (земельна
ділянка не відведена замовнику у
встановленому порядку, відсутні
правоустановчі документи на земельну
ділянку), чим порушено ч. 2 порядку
виконання будівельних робіт
затвердженого постановою Кабінету
Міністрів України №466 від 13 квітня 2011
року та ч. 1 ст. 31 Закону України «Про
регулювання містобудівної
діяльності». Також замовником в
декларації про початок виконання
надані недостовірні дані, а саме: в
декларації зазначено, що технічний
нагляд здійснює ОСОБА_2,
кваліфікаційний сертифікат: серія ІТ
№001569 (наказ ТОВ «АК «ДЕ-ФАКТО» №1/8 від
13.08.2013), відповідно до письмових
пояснень які надав гр. ОСОБА_2,
технічний нагляд ним не здійснюється,
оскільки жодних договорів на
здійснення технічного нагляду на
вищезазначеному об'єкті він не
підписував; в декларації зазначено, що
головним архітектором проекту є ОСОБА_3
кваліфікаційний сертифікат серія: АА №
000296 та призначено його наказом 'ГОВ
«ІНСАЙТ ІНВЕСТ» № 1/08П від 08 серпня 2013,
відповідно до письмових пояснень які
надав гр. ОСОБА_3, авторський нагляд ним
не здійснюється, оскільки жодних
договорів на здійснення авторського
нагляду на вищезазначеному об'єкті він
не підписував, та не має жодного
відношення до розроблення проектної
документації; в декларації зазначено
що земельна ділянка не значиться, але
по факту проектом передбачено зайняття
земельної ділянки. Таким чином
порушено ч. 8 ст. 36 Закону України «Про
регулювання містобудівної
Крім того, відповідно до пояснень
авторський та технічний нагляду на
об'єкті «реконструкції нежитлового
приміщення з №1 по №11 (групи приміщень
№151) в літ. «А» по вулиці Мечникова, 18 у
Печерському районі м. Києва» не
здійснюється, а отже замовником ТОВ «АК
«ДЕ-ФАКТО» не забезпечено здійснення
авторського та технічного нагляду на
об'єкті будівництва «реконструкція
нежитлового приміщення з №1 по №11
(групи приміщень №151) в літ. «А» по
вулиці Мечникова, 18 у Печерському
районі м. Києва», чим порушено ст. 11
Закону України «Про архітектурну
діяльність» та порядок здійснення
авторського нагляду під час
будівництва об'єкта архітектури,
порядок здійснення технічного нагляду
під час будівництва об'єктів
архітектури затвердженого постановою
Кабінету Міністрів України № 903 від 11
Підрядна організація ТОВ
«ГАМАБУДПРОЕКТ» виконує роботи з
реконструкції нежитлового приміщення
з №1 по №11 (групи приміщень №151) в літ.
«А» по вулиці Мечникова, 18 у
Печерському районі м. Києва на підставі
договору підряду № 13/08-16 від 16 серпня 2013
року з відхиленням від проектної
документації, а саме: робочим проектом
(РП) передбачено оздоблення цокольного
поверху гранітними плитами з
термообробкою поверхні Покостівського
родовища з використанням
вентиляційної системи, але по факту
оздоблення виконано з пінопласту з
нанесенням шару штукатурки та
пофарбовано, чим порушено ст. 9 Закону
України «Про архітектурну діяльність».
За результатом позапланової перевірки
Відповідачем винесено припис від
19.11.2013, яким з метою усунення виявлених
порушень, про які зазначено вище, з
19.11.2013 зупинено будівельні роботи з
реконструкції нежитлового приміщення
з №1 по №11 (групи приміщень №151) в літ.
«А» по вулиці Мечникова, 18 у
Печерському районі м. Києва. Усунути
виявлені порушення відповідно до вимог
чинного законодавства належить до
Також, відповідачем складено протоколи
про правопорушення у сфері
містобудівної діяльності від 19.11.2013.
В подальшому за результатом розгляду
матеріалів справи про правопорушення у
сфері містобудівної діяльності
- постанову про накладення штрафу за
правопорушення у сфері містобудівної
діяльності від 03.12.2013 №591/13/7/26-69/0312/02/3,
якою за порушення вимог ч. 8 ст. 36 Закону
України «Про регулювання
містобудівної діяльності» ТОВ «АК
«Де-Факто» визнано винним у вчиненні
правопорушення у сфері містобудівної
передбаченого абз. 4 п. 4 ч. 2 ст. 2 Закону
України «Про відповідальність за
правопорушення у сфері містобудівної
діяльності» та накладено штраф в сумі
- постанову про накладення штрафу за
правопорушення у сфері містобудівної
діяльності від 03.12.2013 №592/13/7/26-69/0312/02/3,
якою за порушення вимог ст. 11 Закону
України «про архітектурну діяльність»
та Порядку здійснення авторського
нагляду під час будівництва об'єкта
архітектури затвердженого постановою
Кабінету міністрів України №903 від
11.07.2007 ТОВ «АК «Де-Факто» визнано винним
у вчиненні правопорушення у сфері
містобудівної передбаченого п. 8 ч. 2 ст.
2 Закону України «Про відповідальність
за правопорушення у сфері
містобудівної діяльності» та
накладено штраф в сумі 54 810 грн.
- постанову про накладення штрафу за
правопорушення у сфері містобудівної
діяльності від 03.12.2013 №593/13/7/26-69/0312/02/3,
якою за порушення вимог ст. 11 Закону
України «про архітектурну діяльність»
та Порядку здійснення технічного
нагляду під час будівництва об'єкта
архітектури затвердженого постановою
Кабінету міністрів України №903 від
11.07.2007 ТОВ «АК «Де-Факто» визнано винним
у вчиненні правопорушення у сфері
містобудівної передбаченого п. 7 ч. 2 ст.
2 Закону України «Про відповідальність
за правопорушення у сфері
містобудівної діяльності» та
накладено штраф в сумі 43 843 грн.
Оцінюючи подані сторонами докази за
своїм внутрішнім переконанням, що
ґрунтується на безпосередньому,
всебічному, повному і об'єктивному
розгляді всіх обставин справи в їх
сукупності, суд дійшов висновку про
необґрунтованість позовних вимог
виходячи з наступного.
Відповідно до ч. 1, 8 ст. 36 Закону України
«Про регулювання містобудівної
діяльності» право на виконання
підготовчих робіт (якщо вони не були
виконані раніше згідно з повідомленням
або зареєстрованою декларацією про
початок виконання підготовчих робіт) і
будівельних робіт на об'єктах, що
належать до I - III категорій складності,
підключення об'єкта будівництва до
інженерних мереж та споруд надається
замовнику та генеральному підряднику
чи підряднику (у разі якщо будівельні
роботи виконуються без залучення
субпідрядників) після реєстрації
декларації про початок виконання
З матеріалів справи вбачається, що
позивачем подано та відповідачем
зареєстровано декларацію про початок
виконання будівельних робіт з
«реконструкції нежитлового приміщення
з №1 по №11 (групи приміщень №151) в літ.
«А» по вулиці Мечникова, 18 у
Печерському районі м. Києва» №
Зі змісту декларації вбачається, що
технічний нагляд здійснює ОСОБА_2,
кваліфікаційний сертифікат: серія ІТ
№001569 (наказ ТОВ «АК «ДЕ-ФАКТО» №1/8 від
13.08.2013), головним архітектором проекту є
ОСОБА_3 кваліфікаційний сертифікат
серія: АА № 000296 та призначено його
наказом ТОВ «ІНСАЙТ ІНВЕСТ» № 1/08П від 08
серпня 2013 року. Також, в декларації
зазначено, що земельна ділянка не
значиться, але фактично проектом
передбачено зайняття земельної
Відповідачем надано копії письмових
пояснень громадян ОСОБА_2, ОСОБА_3, з
яких вбачається, що технічний та
авторський нагляд ними не
здійснюється, оскільки жодних
договорів на здійснення технічного та
авторського нагляду на
вищезазначеному об'єкті вони не
підписували (а.с. 71, 72).
Допитаний в судовому засіданні свідок
ОСОБА_2 в судовому засіданні пояснив, що
на об'єкті «реконструкція нежитлового
приміщення з №1 по №11 (групи приміщень
№151) в літ. «А» по вулиці Мечникова, 18 у
Печерському районі м. Києва»
здійснював технагляд на підставі
договору укладеного з замовником
реконструкції, проте, виникли
непорозуміння з замовником щодо оплати
послуг. Свідок пояснив, що він надавав
пояснення, що не має відношення до
будівництва, оскільки замовник не
розрахувався за проведені роботи. Такі
ж пояснення надавав в Інспекції
державного архітектурно-будівельного
контролю м. Києва ОСОБА_3
відповідальний за авторський нагляд.
Також свідок пояснив, що роботи всі
виконано та акти підписано.
Отже, ОСОБА_2 (технагляд) та ОСОБА_3
(авторський нагляд) під час перевірки
надали письмові пояснення, що вони
мають відношення до будівництва,
свідок ОСОБА_2 в судовому засіданні не
заперечував, що такі пояснення були
Беручи до уваги, що на час проведення
перевірки та прийняття оскаржуваних
припису та постанов відповідачем
встановлено, що особи зазначені в
декларації про початок виконання
будівельних робіт, повідомили, що не
мають відношення до об'єкту
будівництва, та технічний та
авторський нагляд на об'єкті не
здійснюється, позивачем під час
перевірки та не надано належних
доказів на спростування відомостей про
відсутність технічного та авторського
нагляду, отже при прийнятті
оскаржуваних постанов та припису
відповідач діяв відповідно до
обставин, що склалися, на час
виникнення спірних правовідносин.
Відповідно до ч.8 ст. 36 Закону України
«Про регулювання містобудівної
діяльності» замовник відповідно до
закону несе відповідальність за
повноту та достовірність даних,
зазначених у поданій ним декларації
про початок виконання будівельних
робіт, та виконання будівельних робіт
без зареєстрованої декларації.
Отже, в декларації про початок
виконання будівельних робіт позивачем
зазначено, що технічний нагляд
здійснює ОСОБА_2, головним архітектором
проекту є ОСОБА_3, проте такі особи під
час проведення перевірки пояснили, що
не мають відношення до об'єкту
будівництва, фактичне зайняття
об'єктом будівництва земельної ділянки
підтверджується матеріалами справи
(фото фіксацією) отже висновок
відповідача про порушення позивачем ч.8
ст. 36 Закону України «Про регулювання
містобудівної діяльності» на думку
суду є обґрунтованим.
Відповідно до ст. 11 Закону України «Про
архітектурну діяльність» під час
будівництва об'єкта архітектури
здійснюється авторський та технічний
нагляд. Технічний нагляд
забезпечується замовником та
здійснюється особами, які мають
відповідний кваліфікаційний
сертифікат. Авторський нагляд
здійснюється архітектором - автором
проекту об'єкта архітектури, іншими
розробниками затвердженого проекту
або уповноваженими ними особами.
Авторський нагляд здійснюється
відповідно до законодавства та
договору із замовником.
Постановою Кабінету міністрів України
№903 від 11.07.2007 затверджено Порядок
здійснення технічного нагляду під час
будівництва об'єкта архітектури
затвердженого та Порядку здійснення
авторського нагляду під час
будівництва об'єкта архітектури,
відповідно до яких під час будівництва
об'єкта архітектури здійснюється
авторський та технічний нагляд.
Враховуючи, що відповідальні за
технічний нагляд та головний
архітектор проекту під час проведення
перевірки пояснили, що не мають
відношення до об'єкту будівництва,
оскільки позивачем не надано належних
доказів здійснення технічного та
авторського нагляду іншими особами,
отже висновок відповідача про
порушення позивачем ст. 11 Закону
України «Про архітектурну діяльність»,
постанови Кабінету міністрів України
№903 від 11.07.2007 на думку суду є
Частиною 2 статті 19 Конституції України
встановлено, що органи державної влади
та органи місцевого самоврядування, їх
посадові особи зобов'язані діяти лише
на підставі, в межах повноважень та у
спосіб, що передбачені Конституцією та
Згідно ст.10 Закону України "Про
архітектурну діяльність", для
забезпечення під час забудови
територій, розміщення і будівництва
об'єктів архітектури додержання
суб'єктами архітектурної діяльності
затвердженої містобудівної та іншої
проектної документації, вимог вихідних
даних, а також з метою захисту державою
прав споживачів будівельної продукції
здійснюється в установленому
законодавством порядку державний
архітектурно-будівельний контроль та
Державний архітектурно-будівельний
контроль та нагляд здійснює
центральний орган виконавчої влади, що
реалізує державну політику з питань
державного архітектурно-будівельного
контролю (далі - орган державного
архітектурно-будівельного контролю).
Відповідно до п.6 ч.1 ст.7 Закону України
"Про регулювання містобудівної
діяльності" визначено, що управління у
сфері містобудівної діяльності
здійснюється шляхом контролю за
дотриманням законодавства у сфері
містобудівної діяльності, вимог
будівельних норм, державних стандартів
і правил, положень містобудівної
документації всіх рівнів, вихідних
даних для проектування об'єктів
містобудування (далі - вихідні дані),
проектної документації.
Згідно ч.1,2 ст.41 Закону України "Про
регулювання містобудівної діяльності"
державний архітектурно-будівельний
контроль - сукупність заходів,
спрямованих на дотримання вимог
законодавства у сфері містобудівної
діяльності, будівельних норм,
державних стандартів і правил.
Державний архітектурно-будівельний
контроль здійснюється органами
державного архітектурно-будівельного
контролю в порядку, встановленому
Кабінетом Міністрів України.
Посадові особи органів державного
архітектурно-будівельного контролю
під час перевірки мають право, зокрема,
складати протоколи про вчинення
правопорушень, акти перевірок та
накладати штрафи відповідно до закону;
видавати обов'язкові для виконання
приписи щодо: а) усунення порушення
вимог законодавства у сфері
містобудівної діяльності, будівельних
норм, державних стандартів і правил; б)
зупинення підготовчих та будівельних
робіт, які не відповідають вимогам
законодавства, зокрема будівельних
норм, містобудівним умовам та
обмеженням, затвердженому проекту або
будівельному паспорту забудови
земельної ділянки, виконуються без
повідомлення, реєстрації декларації
про початок їх виконання або дозволу на
виконання будівельних робіт;
забороняти за вмотивованим письмовим
рішенням керівника органу державного
архітектурно-будівельного контролю чи
його заступника експлуатацію
закінчених будівництвом об'єктів, не
прийнятих в експлуатацію (ч.4 ст.41
Закону України "Про регулювання
містобудівної діяльності").

Отже, відповідач наділений
повноваженнями здійснювати державний
архітектурно-будівельний контроль, а
також видавати відповідні приписи та
постанови.

Єдиним документом, який визначає
процедуру здійснення заходів,
спрямованих на дотримання вимог
законодавства у сфері містобудівної
діяльності, будівельних норм,
державних стандартів і правил та
ліцензійних умов провадження
господарської діяльності, пов'язаної з
будівництвом об'єкта архітектури, який
за складністю
архітектурно-будівельного рішення та
(або) інженерного обладнання належить
до IV і V категорії складності є Порядок
здійснення державного
архітектурно-будівельного контролю
(далі - Порядок), затвердженого
Постановою Кабінету Міністрів України
від 23.05.2011 р. № 553.

В редакції Порядку від 23.05.2011 р.
зазначалося, що Порядок визначає
процедуру здійснення заходів,
спрямованих на дотримання вимог
законодавства у сфері містобудівної
діяльності, будівельних норм,
державних стандартів і правил під час
виконання підготовчих і будівельних
робіт та ліцензійних умов провадження
господарської діяльності, пов'язаної
із створенням об'єктів будівництва.
Зауваження щодо категорій складеності
були відсутні.

Постановою Кабінету Міністрів України
від 27.02.2012 р. № 148 до Порядку були
внесені зміни, а саме: у тексті Порядку
слова "господарська діяльність,
пов'язана із створенням об'єктів
будівництва" та "господарська
діяльність, пов'язана із створенням
об'єктів архітектури у всіх відмінках
замінити словами "господарська
діяльність, пов'язана з будівництвом
об'єкта архітектури, який за складністю
архітектурно-будівельного рішення та
(або) інженерного обладнання належить
до IV і V категорії складності" у
відповідному відмінку.

Будь-яких інших законодавчих актів, які
б регулювали процедуру здійснення
заходів, спрямованих на дотримання
вимог законодавства у сфері
містобудівної діяльності, будівельних
норм, державних стандартів і правил,
прийнято не було.

Крім того, п.11 Порядку, яким визначені
повноваження посадових осіб Інспекцій
під час здійснення державного
архітектурно-будівельного контролю,
розмежовані повноваження по
проведенню перевірки стану дотримання
суб'єктами містобудівної діяльності,
будівельних норм, державних стандартів
і правил, в тому числі під час
застосування будівельної продукції
(пп.5) та по контролю за додержанням
суб'єктами господарювання ліцензійних
умов провадження господарської
діяльності, пов'язаної з будівництвом
об'єкта архітектури, який за складністю
архітектурно-будівельного рішення та
(або) інженерного обладнання належить
до IV і V категорії складності (пп.6).

Таким чином, суд вважає, що Порядок
визначає процедуру здійснення заходів,
спрямованих на дотримання вимог
законодавства у сфері містобудівної
діяльності, будівельних норм,
державних стандартів і правил
незалежно від категорії складності
об'єкта.

Отже, доводи позивача щодо
протиправності застосування
відповідачем Порядку, під час
здійснення позапланової перевірки
об'єкту будівництва ІІІ категорії
складності, є необґрунтованими.

Відповідно до п. 2 Порядку, державний
архітектурно-будівельний контроль
здійснюється за дотриманням, зокрема,
вимог законодавства у сфері
містобудівної діяльності, проектної
документації, будівельних норм,
державних стандартів і правил,
технічних умов, інших нормативних
документів під час виконання
підготовчих і будівельних робіт,
архітектурних, інженерно-технічних і
конструктивних рішень, застосування
будівельної продукції.

Згідно п.5 Порядку, державний
архітектурно-будівельний контроль
здійснюється за територіальним
принципом (у межах областей) у порядку
проведення планових та позапланових
перевірок.

Підставами для проведення
позапланової перевірки, крім іншого, є
письмові звернення фізичних та
юридичних осіб.

Як зазначено вище, перевірку позивача
було проведено на підставі звернення
ініціативної групи мешканців будинку
№18 по вул. Мечнікова у Печерському
районі м. Києва, копія якого міститься в
матеріалах справи, тобто за наявності
підстав визначених п. 5 Порядку.

За результатами державного
архітектурно-будівельного контролю
посадовою особою інспекції
складається акт перевірки відповідно
до вимог, установлених Порядком (п.16
Порядку).

У разі виявлення порушень вимог
законодавства у сфері містобудівної
діяльності, крім акта перевірки,
складається протокол разом з приписом
усунення порушення вимог
законодавства у сфері містобудівної
діяльності, будівельних норм,
державних стандартів і правил або
приписом про зупинення підготовчих та
будівельних робіт, які виконуються без
повідомлення, реєстрації декларації
про початок їх виконання або дозволу на
виконання будівельних робіт (п.17
Порядку).

Як зазначено вище, приписом від 19.11.2013 з
метою усунення виявлених порушень
зупинено будівельні роботи з
реконструкції нежитлового приміщення
з №1 по №11 (групи приміщень №151) в літ.
«А» по вулиці Мечникова, 18 у
Печерському районі м. Києва.

Протокол протягом трьох днів після
його складення та всі матеріали
перевірки подаються керівникові
відповідної інспекції або його
заступникові для винесення постанови
про накладення штрафу, передбаченої
законодавством України (п.20 Порядку).

Якщо суб'єкт містобудування, щодо якого
здійснюється державний
архітектурно-будівельний контроль, не
погоджується з актом перевірки, він
підписує його із зауваженнями, які є
невід'ємною частиною такого акта (п.21
Порядку).

Постанова про накладення штрафу
складається у трьох примірниках.
Перший примірник постанови у триденний
строк після її прийняття вручається
під розписку суб'єкту містобудування
(керівнику або уповноваженому
представнику суб'єкта містобудування)
або надсилається рекомендованим
листом з повідомленням, про що робиться
запис у справі. Два примірники
залишаються в інспекції, яка наклала
штраф (п.22 Порядку).

Як зазначено вище, відповідачем
складено протоколи про правопорушення
у сфері містобудівної діяльності від
19.11.2013 т аза результатом розгляду
матеріалів про справи про
правопорушення у сфері містобудівної
діяльності прийнято оскаржувані
постанови.

Відповідно до ст.1 Закону України "Про
відповідальність за правопорушення у
сфері містобудівної діяльності"
правопорушеннями у сфері
містобудівної діяльності є
протиправні діяння (дії чи
бездіяльність) суб'єктів
містобудування - юридичних осіб та
фізичних осіб - підприємців, що
призвели до невиконання або
неналежного виконання вимог,
установлених законодавством,
будівельними нормами, державними
стандартами і правилами.

Вчинення суб'єктами містобудування
правопорушень у сфері містобудівної
діяльності тягне за собою
відповідальність, передбачену цим та
іншими законами України.

Згідно з абз 4 п. 4 ч. 2 ст. 2 Закону України
"Про відповідальність за
правопорушення у сфері містобудівної
діяльності" суб'єкти містобудування,
які є замовниками будівництва об'єктів
(у разі провадження містобудівної
діяльності), або ті, що виконують
функції замовника і підрядника
одночасно, несуть відповідальність у
вигляді штрафу за такі правопорушення:
виконання будівельних робіт без
реєстрації декларації про початок
виконання таких робіт, а також
наведення недостовірних даних у
зазначеній декларації: на об'єктах III
категорії складності - у розмірі
дев'яноста мінімальних заробітних
плат.

Відповідно до п. 8 ч. 2 ст. 2 Закону
України "Про відповідальність за
правопорушення у сфері містобудівної
діяльності" суб'єкти містобудування,
які є замовниками будівництва об'єктів
(у разі провадження містобудівної
діяльності), або ті, що виконують
функції замовника і підрядника
одночасно, несуть відповідальність у
вигляді штрафу за такі правопорушення:
незабезпечення замовником здійснення
авторського нагляду у випадках, коли
такий нагляд є обов'язковим згідно із
законодавством, - у розмірі сорока п'яти
мінімальних заробітних плат.

Пунктом 7 ч. 2 ст. 2 Закону України "Про
відповідальність за правопорушення у
сфері містобудівної діяльності"
незабезпечення замовником здійснення
технічного нагляду у випадках, коли
такий нагляд є обов'язковим згідно із
законодавством, - у розмірі тридцяти
шести мінімальних заробітних плат.

Статтею 3 зазначеного закону визначено,
що справи про правопорушення,
передбачені цим Законом, розглядаються
центральним органом виконавчої влади,
що реалізує державну політику з питань
державного архітектурно-будівельного
контролю.

Накладати штраф від імені центрального
органу виконавчої влади, що реалізує
державну політику з питань державного
архітектурно-будівельного контролю
мають право його та уповноважені ним
посадові особи центрального органу
виконавчої влади, що реалізує державну
політику з питань державного
архітектурно-будівельного контролю.

Процедуру накладення штрафів за
правопорушення у сфері містобудівної
діяльності, що передбачені Законом
України "Про відповідальність за
правопорушення у сфері містобудівної
діяльності" визначає Порядок
накладення штрафів за правопорушення у
сфері містобудівної діяльності,
затверджений Постановою Кабінету
Міністрів України від 06.04.1995 р. № 244.

Відповідно до п.2,4 зазначеного Порядку
справи про правопорушення у сфері
містобудівної діяльності
розглядаються Держархбудінспекцією та
її територіальними органами.

Підставою для розгляду справи про
правопорушення у сфері містобудівної
діяльності є відповідний протокол,
складений посадовою особою інспекції
за результатами перевірки. Разом з
протоколом складається припис.

Згідно п.6,7 Порядку, питання про
накладення штрафу розглядається в
15-денний строк з дня одержання
протоколу про правопорушення. У разі
потреби справа може розглядатися за
участю представників суб'єкта
містобудування, експертів, інших
причетних до неї осіб.

Рішення про накладення штрафу
оформлюється постановою про
накладення на суб'єкта містобудування
штрафу за правопорушення у сфері
містобудівної діяльності, що є
виконавчим документом і підлягає
виконанню в установленому законом
порядку. У постанові зазначається
розмір штрафу.

Аналіз викладених законодавчих норм та
обставин справи, свідчить про те, що
відповідач, при прийнятті оскаржуваних
приписів та постанов, діяв на підставі,
в межах повноважень та у спосіб, що
визначені Конституцією України та
Законами України.

З системного аналізу викладеного
вбачається, що оскаржувані припис та
постанови узгоджуються з вимогами
чинного законодавства і прийняті
відповідно до обставин, що склалися, в
межах наданих йому повноважень.

Згідно з ч.3 ст.2 Кодексу
адміністративного судочинства
України, у справах щодо оскарження
рішень, дій чи бездіяльності суб'єктів
владних повноважень адміністративні
суди перевіряють, чи прийняті (вчинені)
вони, зокрема, на підставі, у межах
повноважень та у спосіб, що передбачені
Конституцією та законами України; з
використанням повноваження з метою, з
якою це повноваження надано;
обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх
обставин, що мають значення для
прийняття рішення (вчинення дії);
безсторонньо (неупереджено);
добросовісно; розсудливо; з
дотриманням принципу рівності перед
законом, запобігаючи несправедливій
дискримінації; пропорційно, зокрема з
дотриманням необхідного балансу між
будь-якими несприятливими наслідками
для прав, свобод та інтересів особи і
цілями, на досягнення яких спрямоване
це рішення (дія); з урахуванням права
особи на участь у процесі прийняття
рішення; своєчасно, тобто протягом
розумного строку.

Відповідно до ч.1 ст.9 Кодексу
адміністративного судочинства України
суд при вирішенні справи керується
принципом законності, відповідно до
якого вирішує справи відповідно до
Конституції України та законів
України, а також міжнародних договорів,
згода на обов'язковість яких надана
Верховною Радою України. Суд
застосовує інші нормативно-правові
акти, прийняті відповідним органом на
підставі, у межах повноважень та у
спосіб, передбачені Конституцією та
законами України.

Згідно ч.1, 2 ст.71 Кодексу
адміністративного судочинства України
кожна сторона повинна довести ті
обставини, на яких ґрунтуються її
вимоги та заперечення, крім випадків,
встановлених статтею 72 цього Кодексу. В
адміністративних справах про
протиправність рішень, дій чи
бездіяльності суб'єкта владних
повноважень обов'язок щодо доказування
правомірності свого рішення, дії чи
бездіяльності покладається на
відповідача, якщо він заперечує проти
адміністративного позову.

Відповідачем, як суб'єктом владних
повноважень, доведена правомірність та
обґрунтованість прийнятих ним
оскаржуваних припису та постанови з
урахуванням вимог встановлених ч.2 ст.19
Конституції України та ч.3 ст.2 Кодексу
адміністративного судочинства
України.

За таких обставин, Окружний
адміністративний суд міста Києва за
правилами, встановленими ст.86 Кодексу
адміністративного судочинства
України, перевіривши наявні у справі
докази, вважає заявлені позовні вимоги
необґрунтованими та такими, що не
підлягають задоволенню.

На підставі викладеного та керуючись
ст. ст. 69-71, 94, 160-165, 167, 254 Кодексу
адміністративного судочинства
України, Окружний адміністративний суд
міста Києва, -

ПОСТАНОВИВ:

Відмовити в задоволенні позовних
вимог.

Постанова набирає законної сили в
порядку передбаченому ст.254 Кодексу
адміністративного судочинства України
та може бути оскаржена в апеляційному
порядку повністю або частково за
правилами, встановленими ст.ст.185-187
Кодексу адміністративного судочинства
України, шляхом подання через суд
першої інстанції апеляційної скарги.

Суддя
В.І. Келеберда