Справа № 826/19902/13-а
Суддя: Качур І.А.
Дата ухвалення: 2014-02-04 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД міста
Каменєва 8, корпус 1П О С Т А Н О В А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
Окружний адміністративний суд
міста Києва в складі судді Качура І.А.,
розглянувши у порядку письмового
провадження адміністративну справу за
позовом Товариства з обмеженою
відповідальністю «Інвест - Регіон» до
Інспекції державного
архітектурно-будівельного контролю у
місті Києві про визнання протиправною
та скасування постанови про накладення
штрафу за правопорушення у сфері
містобудівної діяльності.
До Окружного адміністративного суду м.
Києва звернулось Товариство з
обмеженою відповідальністю «Інвест -
Регіон» (далі по тексту також - позивач)
з позовом до Інспекції державного
архітектурно-будівельного контролю у
місті Києві (надалі також - відповідач)
про визнання протиправною та
скасування постанови про накладення
штрафу за правопорушення у сфері
містобудівної діяльності
№534/13/3/7/26-58/1211/02/4 від 12.11.2013р.
30.01.2014р. в судовому засіданні за згодою
сторін ухвалено про продовження
вирішення справи у письмовому
провадженні відповідно до ч. 4 ст. 122 КАС
Розглянувши документи і матеріали,
всебічно і повно з'ясувавши всі
фактичні обставини, на яких
ґрунтується позов, об'єктивно оцінивши
докази, які мають юридичне значення для
розгляду справи і вирішення спору по
суті, суд дійшов висновку про те, що
позов підлягає задоволенню з огляду
Матеріалами справи встановлено,
що відповідачем на підставі звернення
Управління державної служби боротьби з
економічною злочинністю Головного
управління МВС України в місті Києві
від 17.09.2013р. № 7/2-3102, в присутності
начальника автозаправочної станції
«Sheel» Гуленка Олександра
Володимировича проведено позапланову
перевірку дотримання вимог
законодавства у сфері містобудівної
діяльності, будівельних норм,
державних стандартів і правил
Товариством з обмеженою
відповідальністю «Інвест-Регіон» на
об'єкті будівництва Автозаправочна
станція «Sheel» на просп. Космонавта
Комарова, 5 у Солом'янському районі
Перевіркою встановлено, що на
просп. Космонавта Комарова, 5 у
Солом'янському районі міста Києва
Товариством з обмеженою
відповідальністю «АЛЬЯНС ХОЛДИНГ» на
підставі договору фінансового лізингу
від 28.01.2011р. № 11, укладеного з
Товариством з обмеженою
відповідальністю «ІНВЕСТ-РЕПОН»,
експлуатується автозаправочна станція
Зазначена АЗС була прийнята в
експлуатацію Управлінням Державного
архітектурно-будівельного контролю
(КМДА) актом про прийняття в
експлуатацію закінченого будівництвом
об'єкта від 15.03.2002р. № 72.
Після прийняття в експлуатацію на
АЗС ««Sheel» були самовільно проведені
будівельні роботи, а саме: виконане
технічне переоснащення
паливозаправочних колонок, на даний
час використовуються паливозаправочні
колонки (Quantium 500Т, 2011 року випуску (п. 3.12
ДБН А.2.2.-3.2012 Склад та зміст проектної
документації на будівництво); виконані
роботи по заміні резервуарів для
зберігання нафтопродуктів, на даний
час використовуються резервуари типу
РГС-32 (в акті про прийняття в
експлуатацію закінченого будівництвом
об'єкта від 15.03.2002h/ № 72 зазначені паливо
роздавальні колонки ТОКНІЕМ та
резервуари для зберігання
нафтопродуктів типу РГС-64).
Враховуючи вищевикладене,
відповідач прийшов до висновку про те,
що оскільки після проведення
зазначених робіт АЗС «Sheel»
експлуатується без прийняття в
експлуатацію у встановленому
законодавством порядку, чим допущено
позивачем порушення вимоги ч. 8 ст. 39
Закону України «Про регулювання
містобудівної діяльності».
За результатами проведення
перевірки відповідачем складено акт
перевірки дотримання вимог
законодавства у сфері містобудівної
діяльності, будівельних норм,
державних стандартів і правил від
08.10.2013р. в якому зазначені виявлені під
час перевірки порушення.
Також, 08.10.2013р. відповідачем
видано припис з вимогою заборонити
експлуатацію спірного об'єкту з 08.10.2013р.
та усунути порушення вимог
законодавства у сфері містобудівної
діяльності у встановленому
законодавством порядку.
Разом з тим, відповідачем
складено протокол про правопорушення у
сфері містобудівної діяльності від
08.10.2013р. яким встановлено, що
відповідальність за виявлене
правопорушення передбачена абз. 6 п. 6 ч.
2 ст. 2 Закону України «Про
відповідальність за правопорушення у
сфері містобудівної діяльності».
За наслідком розгляду матеріалів
перевірки, відповідачем складено
постанову про накладення штрафу за
правопорушення у сфері містобудівної
діяльності № 466/13/2 від 22.10.2013р., якою
постановлено визнати Товариство з
обмеженою відповідальністю
«ІНВЕСТ-РЕГЮН» винним у вчинені
правопорушення, передбаченого абз. 6 п. 6
ч. 2 ст. 2 Закону України «Про
відповідальність за правопорушення у
сфері містобудівної діяльності» та
накласти штраф у сумі 1032300,00 (один
мільйон тридцять дві тисячі триста)
Позивач категорично не погоджується з
правомірністю спірної постанови про
накладення штрафу з підстав
відсутності у його діях складу
правопорушення у сфері містобудівної
діяльності. Також в обґрунтування
позовних вимог зазначав, що у розумінні
положень Закону України «Про
відповідальність за правопорушення у
сфері містобудівної діяльності»
взагалі не є суб'єктом містобудівної
діяльності, відтак притягнення
позивача до відповідальності є
безпідставним, а висновки, викладені в
акті перевірки є такими, що не
відповідають фактичним обставинам
справи. Враховуючи вищевикладене,
позивач оскаржив постанову про
накладення штрафу за правопорушення у
сфері містобудівної діяльності № 466/13/2
від 22.10.2013р. до Окружного
адміністративного суду міста Києва.
Відповідач проти задоволення
позову заперечував з підстав
необґрунтованість. Свою позицію
обґрунтовує тим, що доводи позивача про
те, що він не є суб'єктом містобудівної
діяльності є хибними, такими, що не
носять правового підґрунтя. Окрім того
звертав увагу суду, на те, що оскільки
АЗС «Sheel» після проведення будівельних
робіт експлуатується без прийняття в
експлуатацію, позивачем вчинено
правопорушення, передбачене ч. 8 ст. 39
Закону України «Про регулювання
містобудівної діяльності».
Вирішуючи спір по суті, суд виходив із
Згідно з частинами 1, 2 статті 41 Закону
України № 3038 «Про регулювання
містобудівної діяльності» (далі - Закон
№ 3038) державний
архітектурно-будівельний контроль -
сукупність заходів, спрямованих на
дотримання вимог законодавства у сфері
містобудівної діяльності, будівельних
норм, державних стандартів і правил.
Згідно із статтею 6 і частиною 2 статті 19
Конституцією України органи державної
влади зобов'язані діяти у межах
повноважень та у спосіб, що визначені
Конституціями і законами України.
Згідно з ч.ч.2, 3 ст. 41 Закону України «Про
регулювання містобудівної діяльності»
державний архітектурно-будівельний
контроль здійснюється інспекціями
державного архітектурно - будівельного
контролю в порядку, встановленому
Кабінетом Міністрів України. Інспекції
державного архітектурно-будівельного
контролю розглядають відповідно до
закону справи про правопорушення у
сфері містобудівної діяльності.
Інспекція державного
архітектурно-будівельного контролю у
м. Києві утворена згідно з постановою
Кабінету Міністрів України «Про
утворення територіальних органів
Державної архітектурно-будівельної
інспекції» від 23.05.2011 № 549.
Згідно п. 5 Порядку здійснення
державного архітектурно-будівельного
контролю, затвердженого постановою
Кабінету Міністрів України від 23.05.2011 №
553 (надалі - «Порядок № 553»), державний
архітектурно-будівельний контроль
здійснюється Інспекціями за
територіальним принципом (у межах
областей) у порядку проведення
планових та позапланових перевірок.
Згідно п. 7 зазначеного Порядку,
позаплановою перевіркою вважається
перевірка, яка не передбачена планом
Водночас, відповідно до п. 7 Порядку
здійснення державного
архітектурно-будівельного контролю,
підставами для проведення
позапланової перевірки є: - подання
суб'єктом містобудування письмової
заяви про проведення перевірки об'єкта
будівництва або будівельної продукції
за його бажанням чи письмової заяви про
проведення перевірки щодо дотримання
суб'єктом господарювання Ліцензійних
умов провадження господарської
діяльності, пов'язаної з будівництвом
об'єкта архітектури, який за складністю
архітектурно-будівельного рішення та
(або) інженерного обладнання належить
до IV і V категорії складності; -
необхідність проведення перевірки
достовірності даних, наведених у
повідомленні та декларації про початок
виконання підготовчих робіт,
повідомленні та декларації про початок
виконання будівельних робіт,
декларації про готовність об'єкта до
експлуатації, протягом трьох місяців з
дня подання зазначених документів; -
виявлення факту самочинного
будівництва об'єкта; - перевірка
виконання суб'єктом містобудівної
діяльності вимог приписів інспекцій; -
перевірка виконання суб'єктом
господарювання вимог інспекції щодо
усунення порушень ліцензіатом
ліцензійних умов провадження
господарської діяльності, пов'язаної з
будівництвом об'єкта архітектури, який
архітектурно-будівельного рішення та
(або) інженерного обладнання належить
до IV і V категорії складності; -
звернення фізичних чи юридичних осіб
про порушення суб'єктом містобудування
вимог містобудівного законодавства; -
вимога правоохоронних органів про
проведення перевірки.
Згідно п.11 Постанови КМУ №553
посадові особи інспекцій під час
здійснення державного
архітектурно-будівельного контролю
мають право складати протоколи про
вчинення правопорушень та акти
перевірок, і накладати штрафи у межах
повноважень, передбачених законом та
видавати обов'язкові для виконання
приписи щодо: усунення порушення вимог
законодавства у сфері містобудівної
діяльності, будівельних норм,
державних стандартів і правил та/або
зупинення підготовчих та будівельних
робіт, які виконуються без
повідомлення, реєстрації декларації
про початок їх виконання або дозволу на
виконання будівельних робіт.
За результатами державного
архітектурно-будівельного контролю
посадовою особою інспекції
складається акт перевірки. У разі
виявлення порушень вимог
законодавства у сфері містобудівної
діяльності, крім акта перевірки,
складається протокол разом з приписом
усунення порушення вимог
законодавства у сфері містобудівної
діяльності, будівельних норм,
державних стандартів і правил або
приписом про зупинення підготовчих та
будівельних робіт, які виконуються без
повідомлення, реєстрації декларації
про початок їх виконання або дозволу на
виконання будівельних робіт (далі -
припис). Акт перевірки складається у
двох примірниках. Один примірник
надається суб'єкту містобудування,
щодо якого здійснюється державний
архітектурно-будівельний контроль, а
другий залишається в інспекції. Припис
складається у двох примірниках та
підписується посадовою особою
інспекції, яка провела перевірку. Один
примірник припису залишається в
інспекції, а інший надається суб'єкту
містобудування, щодо якого
здійснюється державний
архітектурно-будівельний контроль.
Протокол протягом трьох днів після
його складення та всі матеріали
перевірки подаються керівникові
відповідної Інспекції або його
заступникові для винесення постанови
про накладення штрафу, передбаченої
законодавством України.
Матеріалами справи підтверджено, що
майновий комплекс - АЗС з розміщенням
авто сервісного комплексу по проспекту
Космонавта Комарова, буд.5 у м. Києві
(далі - АЗС) належить позивачу на
підставі договору купівлі-продажу,
посвідченого 21.01.2009р. ОСОБА_2, приватним
нотаріусом Київського МНО та
зареєстровано в реєстрі за № 63.
Разом з тим, встановлено, що спірна АЗС
була збудована у 2002 році на замовлення
ЗАТ «Компанія «Асоціація Україна» та
введена в експлуатацію на підставі
відповідного Акту про прийняття в
експлуатацію закінченого будівництвом
об'єкта, зареєстрованого в Управлінні
Держархбудконтролю м.Києва 15.03.2002 за №
72. В подальшому право власності на АЗС
перейшло до позивача на підставі
договору купівлі-продажу 21.01.2009р.
З Акту приймання передачі нерухомого
майна до Договору купівлі-продажу
21.01.2009р. встановлено, що на виконання
вказаного договору позивачу передано
нерухоме майно, що розташована за
адресою: м. Київ, просп. Космонавта
Комарова, буд.5, а саме: - операторська -
1шт.; паливно-розливна колонка - 2 шт.;
навіс - 1 шт.; резервуар - 2шт.; замощення -
1 шт.; огорожа - 1 шт.; кафе - 1 шт.; мийка - 1
Таким чином, в ході судового розгляду
справи встановлено, що позивач не
здійснював будівництво резервуарів та
паливороздавальних колонок, оскільки
вказані об'єкти були отриманні ним у
власність 08.06.2007р від учасника
(засновника) Товариства -ТОВ «Рентойл».
Разом з тим, суд звертає увагу на те, що
згідно статті 331 Цивільного кодексу
України право власності на
новостворене нерухоме майно виникає з
моменту завершення будівництва
(створення майна). Якщо договором або
законом передбачено прийняття
нерухомого майна до експлуатації,
право власності виникає з моменту його
прийняття до експлуатації.
Як встановлено ст. 39 «Про
регулювання містобудівної
діяльності», прийняття в експлуатацію
закінчених будівництвом об'єктів, що
належать до I-III категорій
складності, та об'єктів, будівництво
яких здійснювалося на підставі
будівельного паспорта, здійснюється
шляхом реєстрації органом
державного архітектурно-будівельного
контролю на безоплатній основі
поданої замовником декларації про
готовність об'єкта до експлуатації.
При цьому, замовником є фізична
або юридична особа, яка має намір щодо
забудови території (однієї чи
декількох земельних ділянок) і подала
в установленому законодавством
порядку відповідну заяву.
Порядком прийняття в експлуатацію
закінчених будівництвом об'єктів,
затвердженим Постановою КМУ від
13.04.2011р. № 461, передбачено, що прийняття
в експлуатацію об'єктів, що належать до
І - III категорії складності проводиться
шляхом реєстрації Державною
архітектурно-будівельною інспекцією
поданої замовником декларації про
готовність об'єкта до експлуатації.
Як встановлено статтею 1 Закону
України «Про відповідальність за
правопорушення у сфері містобудівної
діяльності», правопорушеннями у сфері
містобудівної діяльності є
протиправні діяння (дії чи
бездіяльність) суб'єктів
містобудування - юридичних осіб та
фізичних осіб - підприємців, що
призвели до невиконання або
неналежного виконання вимог,
установлених законодавством,
будівельними нормами, державними
стандартами і правилами.
Відповідно до частини другої статті 2
цього ж Закону до відповідальності за
порушення законодавства в сфері
містобудівної діяльності можуть бути
притягнені суб'єкти містобудування,
які є замовниками будівництва об'єктів
(у разі провадження містобудівної
діяльності), або ті, що виконують
функції замовника і підрядника
Згідно статті 1 Закону України «Про
архітектурну діяльність» суб'єкти
архітектурної (містобудівної)
діяльності - це архітектори, інші особи,
які беруть участь у підготовці і
розробленні містобудівної
документації, замовники проектів та
будівництва об'єктів архітектури,
підрядники, виробники будівельних
матеріалів, виробів та конструкцій,
власники і користувачі об'єктів
архітектури, а також органи влади, що
реалізують свої повноваження у сфері
Абзацом 6 п. 6 ч. 2 ст. 2 Закону
України «Про відповідальність за
правопорушення у сфері містобудівної
діяльності» передбачено, що суб'єкти
містобудування, які є замовниками
будівництва об'єктів (у разі
провадження містобудівної діяльності),
або ті, що виконують функції замовника
і підрядника одночасно, несуть
відповідальність за експлуатацію або
використання об'єктів будівництва, не
прийнятих в експлуатацію, а також
наведення недостовірних даних у
декларації про готовність об'єкта до
експлуатації чи акті готовності
об'єкта до експлуатації у вигляді
об'єктів V категорії складності - у
розмірі дев'ятисот мінімальних
Таким чином, із вищенаведеного
слідує, що суб'єктом правопорушення за
цією статтею є замовники будівництва
об'єктів (у разі провадження
містобудівної діяльності), або ті, що
виконують функції замовника і
підрядника одночасно.
В ході судового розгляду справи
документально встановлено, що позивач
в межах цивільно - правового договору
придбав вже встановлені та змонтовані
паливороздавальні колонки.
На підставі системного аналізу норм
чинного законодавства України, суд
прийшов до висновку про те, що позивач у
спірних правовідносинах не є суб'єктом
правопорушення в розумінні абз.6 п.б ч.2
ст.2 Закону №208.
Суд критично ставиться до доводів
відповідача про проведення позивачем
на спірній АЗС технічного
переоснащення, з огляду про наступне.
Відповідно до п.3.12 ДБН А.2.2-3-2012р.
технічне переоснащення - комплекс
заходів щодо підвищення
експлуатаційних можливостей об'єктів
невиробничого призначення,
техніко-економічного рівня виробництв,
цехів та дільниць на основі
впровадження передової техніки та
технології, механізації та
автоматизації виробництва,
модернізації та заміни застарілого і
фізично зношеного устаткування новим,
Докази проведення позивачем
технічного переоснащення
паливнозаправочних колонок в
матеріалах відсутні.
При цьому, до введення в дію п.3.12 ДБН
А.2.2-3-2012 (ДБН А.2.2-3-2012 «Склад та зміст
проектної документації на
будівництво», затверджених наказом
Міністерства регіонального розвитку
та будівництва України від 03 березня 2012
року за № 98 (чинних з 01.07.2012р.)) у 2009р.
підрядником за замовленням ТОВ
«Інвест- Регіон» було виконано
відновлювальні ремонті роботи шляхом
заміни фізично зношених
паливнозаправочних колонок, які
потребували заміни, на нові
паливнозаправочні колонки з
аналогічними технічними та
експлуатаційними характеристиками.
Крім того, відповідно до абзацу 3 ч.1 ст.4
Закону України «Про регулювання
містобудівної діяльності», об'єктами
будівництва є будинки, будівлі, споруди
будь-якого призначення, їх комплекси
лінійні об'єкти інженерно-транспортні
З аналізу наведеної норми Закону
випливає, що паливнозаправочні колонки
не є об'єктами будівництва.
Паливнозаправочна колонка - це
самостійний технічний пристрій, який є
заводським виробом та виготовлений
відповідно до технічних умов. Такий
пристрій може бути від'єднаний від
місця його встановлення без заподіяння
йому будь-якої шкоди.
Отже, суд звертає увагу на те, що
об'єктом будівництва, в даному випадку,
є АЗС, що була введена в експлуатацію в
04.04.2000р, а встановлення
паливнозаправочних колонок з
аналогічними технічними та
експлуатаційними характеристиками є
заміною технічного пристрою, який
потребував заміни, і закінчення таких
робіт не потребує введення в будь-якій
формі в експлуатацію.
Відповідно до ч. 1 статті 71 КАС України,
кожна сторона повинна довести ті
обставини, на яких ґрунтуються її
вимоги та заперечення, крім випадків,
встановлених статтею 72 цього Кодексу.
Частиною 2 статті 71 КАС України
передбачено, що в адміністративних
справах про протиправність рішень, дій
чи бездіяльності суб'єкта владних
повноважень обов'язок щодо доказування
правомірності свого рішення, дії чи
бездіяльності покладається на
відповідача, якщо він заперечує проти
адміністративного позову.
Оцінивши докази, які є у справі, за
своїм внутрішнім переконанням, що
ґрунтується на їх всебічному, повному
та об'єктивному дослідженні, та
враховуючи всі наведені обставини, суд
прийшов до висновку про те, що позовні
вимоги підлягають задоволенню.
Відповідачем як суб'єктом владних
повноважень не доведено правомірність
Враховуючи викладене, керуючись
статями 9, 69, 70, 71, 158 - 163 Кодексу
адміністративного судочинства
України, суд, -
П О С Т А Н О В И В:
Визнати протиправною та скасувати
постанову про накладення штрафу за
правопорушення у сфері містобудівної
діяльності №534/13/3/7/26-58/1211/02/4 від 12.11.2013р.
Постанова набирає законної сили
згідно ст. 254 Кодексу адміністративного
судочинства України та може бути
оскаржена до суду апеляційної
інстанції за правилами, встановленими
ст. ст. 185 -187 Кодексу адміністративного
судочинства України.

Суддя
І.А.
Качур