Справа № 826/17895/13-а
Суддя: Качур І.А.
Дата ухвалення: 2014-02-04 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД міста
Каменєва 8, корпус 1П О С Т А Н О В А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
Окружний адміністративний суд міста
Києва в складі судді Качура І.А.,
розглянувши у порядку письмового
провадження адміністративну справу за
позовом Обслуговуючого кооперативу
«Брестський» до Інспекції державного
архітектурно-будівельного контролю у
місті Києві про визнання протиправними
та скасування припису та постанови.
До Окружного адміністративного суду м.
Києва звернувся Обслуговуючий
кооператив «Брестський» (далі по
тексту також - позивач) з позовом до
Інспекції державного
архітектурно-будівельного контролю у
місті Києві (надалі також - відповідач),
- визнати протиправною та скасувати
постанову Інспекції державного
архітектурно-будівельного контролю у
місті Києві про накладення штрафу за
правопорушення у сфері містобудівної
діяльності від 29 жовтня 2013 року № 493/13;
- визнати протиправним та скасувати
припис Інспекції державного
архітектурно-будівельного контролю у
місті Києві від 21 жовтня 2013 року.
28.01.2014р. в судовому засіданні за згодою
сторін ухвалено про продовження
вирішення справи у письмовому
провадженні відповідно до ч. 4 ст. 122 КАС
Розглянувши документи і матеріали,
всебічно і повно з'ясувавши всі
фактичні обставини, на яких
ґрунтується позов, об'єктивно оцінивши
докази, які мають юридичне значення для
розгляду справи і вирішення спору по
суті, суд дійшов висновку про те, що
позов підлягає задоволенню з огляду
Відповідачем відповідно до ст.
41 Закону Украйни «Про регулювання
будівної діяльності» та згідно з п. 7
Порядку № 553, на підставі вимоги
Головного управління по боротьбі з
корупцією та організованою
злочинністю Служби безпеки України
від 23.09.2013р. № 14/1-5602, наказу
Інспекції від 23.07.2012р. № 52 «з»,
направлення на проведення
позапланової перевірки від 10.10.2013р. та
від 21.10.2013р. проведено позапланову
перевірку дотримання вимог
законодавства у сфері містобудівної
діяльності Обслуговуючого кооперативу
«Брестський» на вул. Брестській, 17 у
Подільському районі м. Києва.
В ході перевірки відповідачем
встановлено експлуатацію капітальних
будівель - одно та поверхових гаражних
боксів без прийняття їх в експлуатацію,
чим порушено ч. 8 ст. 39 Закону України
«Про регулювання містобудівної
За результатами перевірки
відповідачем складено акт перевірки
дотримання вимог законодавства у сфері
містобудівної діяльності, будівельних
норм, державних стандартів і правил від
Також, відповідачем за наслідком
проведеної перевірки складено
протокол про правопорушення у сфері
містобудівної діяльності від 21.10.2013р.
При цьому, 21.10.2013р. відповідачем видано
щодо позивача припис про усунення
порушення вимог законодавства у сфері
містобудівної діяльності, будівельних
норм, державних стандартів і правил,
- заборонена експлуатація капітальних
будівель - одно та двоповерхових
гаражних боксів у Подільському районі
м. Києва з 21.10.2013р. до усунення порушення
вимог законодавства у сфері
містобудівної діяльності у
встановленому законодавством порядку;
- зобов'язано усунути порушення
вимог законодавства у сфері
містобудівної діяльності, будівельних
норм, державних стандартів і правил на
об'єкті будівництва у відповідності до
вимог чинного законодавства до 28.10.2013р.
29 жовтня 2013 року за
результатами розгляду матеріалів
перевірки заступником начальника
Інспекції державного
архітектурно-будівельного контролю у
місті Києві Алєксєєнком І.О. винесено
постанову № 493/13, якою позивача визнано
винним у вчиненні правопорушення,
передбаченого абз. 4 п. 6 ч. 2 ст. 2 Закону
України «Про відповідальність за
правопорушення у сфері містобудівної
діяльності» та накладено штраф у
розмірі 103 230 грн.
Позивач категорично не
погоджується з правомірністю спірних
рішень, вважає їх такими, що завдають
шкоди охоронюваним законом правам та
інтересам, за захистом яких звернувся
до суду.
Відповідач на підтвердження
правомірності спірних рішень зазначав,
що позивачем як суб'єктом
містобудівної діяльності вчинене
правопорушення передбачене абз. 4 п. 6 ч.
2 ст. 2 Закону України «Про
відповідальність за правопорушення у
сфері містобудівної діяльності»,
відтак постанова про накладення штрафу
за правопорушення у сфері
містобудівної діяльності від 29 жовтня
2013 року № 493/13 є правомірною та
скасуванню не підлягає.
Разом з тим, в обґрунтування
правомірності припису про усунення
порушення вимог законодавства у сфері
містобудівної діяльності, будівельних
норм, державних стандартів і правил
від 21.10.2013р. відповідач зазначав чинним
законодавством не заборонено
прийняття рішення про заборону
експлуатації у формі припису.
При цьому, на підтвердження
повноважності здійснення перевірки
позивача відповідач покликається на
наказ від 19.11.2012р. № 187
Держархбудінспекції України, яким
територіальні органи уповноважено
здійснювати від імені
Держархбудшспекції України
повноваження щодо розгляду справ про
правопорушення у сфері містобудівної
діяльності та накладати стягнення.
Вирішуючи спір по суті, що суд виходив
Згідно з частинами 1, 2 статті 41 Закону
України № 3038 «Про регулювання
містобудівної діяльності» (далі - Закон
№ 3038) державний
архітектурно-будівельний контроль -
сукупність заходів, спрямованих на
дотримання вимог законодавства у сфері
містобудівної діяльності, будівельних
норм, державних стандартів і правил.
Згідно із статтею 6 і частиною 2 статті 19
Конституцією України органи державної
влади зобов'язані діяти у межах
повноважень та у спосіб, що визначені
Конституціями і законами України.
Згідно з ч.ч.2, 3 ст. 41 Закону України «Про
регулювання містобудівної діяльності»
державний архітектурно-будівельний
контроль здійснюється інспекціями
державного архітектурно-будівельного
контролю в порядку, встановленому
Кабінетом Міністрів України. Інспекції
державного архітектурно-будівельного
контролю розглядають відповідно до
закону справи про правопорушення у
сфері містобудівної діяльності.
Інспекція державного
архітектурно-будівельного контролю у
м. Києві утворена згідно з постановою
Кабінету Міністрів України «Про
утворення територіальних органів
Державної архітектурно-будівельної
інспекції» від 23.05.2011 № 549.
Згідно п. 5 Порядку здійснення
державного архітектурно-будівельного
контролю, затвердженого постановою
Кабінету Міністрів України від 23.05.2011 №
553 (надалі -«Порядок № 553»), державний
архітектурно-будівельний контроль
здійснюється Інспекціями за
територіальним принципом (у межах
областей) у порядку проведення
планових та позапланових перевірок.
Згідно п. 7 зазначеного Порядку,
позаплановою перевіркою вважається
перевірка, яка не передбачена планом
Водночас, відповідно до п. 7 Порядку
здійснення державного
архітектурно-будівельного контролю,
підставами для проведення
позапланової перевірки є: - подання
суб'єктом містобудування письмової
заяви про проведення перевірки об'єкта
будівництва або будівельної продукції
за його бажанням чи письмової заяви про
проведення перевірки щодо дотримання
суб'єктом господарювання Ліцензійних
умов провадження господарської
діяльності, пов'язаної з будівництвом
об'єкта архітектури, який за складністю
архітектурно-будівельного рішення та
(або) інженерного обладнання належить
до IV і V категорії складності; -
необхідність проведення перевірки
достовірності даних, наведених у
повідомленні та декларації про початок
виконання підготовчих робіт,
повідомленні та декларації про початок
виконання будівельних робіт,
декларації про готовність об'єкта до
експлуатації, протягом трьох місяців з
дня подання зазначених документів; -
виявлення факту самочинного
будівництва об'єкта; - перевірка
виконання суб'єктом містобудівної
діяльності вимог приписів інспекцій; -
перевірка виконання суб'єктом
господарювання вимог інспекції щодо
усунення порушень ліцензіатом
ліцензійних умов провадження
господарської діяльності, пов'язаної з
будівництвом об'єкта архітектури, який
архітектурно-будівельного рішення та
(або) інженерного обладнання належить
до IV і V категорії складності; -
звернення фізичних чи юридичних осіб
про порушення суб'єктом містобудування
вимог містобудівного законодавства; -
вимога правоохоронних органів про
проведення перевірки.
Відповідно п.16 Порядку здійснення
державного архітектурно-будівельного
контролю, затвердженого постановою
Кабінету Міністрів України від 23
травня 2011 року № 553, за результатами
державного архітектурно-будівельного
контролю посадовою особою інспекції
складається акт перевірки відповідно
до вимог, установлених цим Порядком.
Форми актів перевірки та інших
документів, які складаються під час або
за результатами здійснення державного
архітектурно-будівельного контролю,
затверджуються Мінрегіоном (Пункт 15
Наказом Міністерства регіонального
розвитку, будівництва та
житлово-комунального господарства
України від 15.05.2012 року № 240,
зареєстрованого у Міністерстві
затверджено форми актів та інших
документів, які складаються під час або
за результатами здійснення державного
архітектурно-будівельного контролю.
Вказаним Наказом затверджено форму
Акту перевірки, Припису про усунення
правопорушення у сфері містобудівної
діяльності, протоколу про
правопорушення у сфері містобудівної
Разом з тим, водночас, приписом про
усунення вимог законодавства у сфері
містобудівної діяльності, будівельних
норм, державних стандартів і правил,
одночасно накладено заборону на
експлуатацію зазначеного об'єкту з
21.10.2013 року, що суперечить приписам
Проте як встановлено абз.3 п. 3 ст. 41
вказаного Закону Про регулювання
містобудівної діяльності», посадові
державного-будівельного контролю
можуть, зокрема, видавати обов'язкові
для виконання приписи щодо: а) усунення
порушення вимог законодавства у сфері
містобудівної діяльності, будівельних
норм, державних стандартів і правил; б)
зупинення підготовчих та будівельних
робіт, які не відповідають вимогам
законодавства, зокрема будівельних
норм, містобудівним умовам та
обмеженням, затвердженому проекту або
будівельному паспорту забудови
земельної ділянки, виконуються без
повідомлення, реєстрації декларації
про початок їх виконання або дозволу на
виконання будівельних робіт.
Згідно ст.41 ч.8 п.9 цього Закону посадові
особи інспекцій державного
архітектурно-будівельного контролю
під час перевірки мають право:
забороняти за вмотивованим
письмовим рішенням керівника
інспекції чи його заступника
експлуатацію закінчених будівництвом
об'єктів, не прийнятих в експлуатацію.
Таким чином, заборона експлуатації
закінчених будівництвом об'єктів
можлива лише за вмотивованим рішенням
керівника Інспекції. При цьому, суд
звертає увагу на те, що законодавством
не передбачено заборона експлуатації
реконструйованих будівель шляхом
винесення припису про усунення
порушення вимог законодавства.
В порушення вимог Закону України «Про
регулювання містобудівної діяльності»
та вказаного Порядку, заборона
експлуатації капітальних будівель -
одно та двоповерхових гаражних боксів
у Подільському районі м. Києва
відповідачем здійснена не шляхом
винесення окремого вмотивованого
рішення, а шляхом винесення позивачу з
цього приводу припису.

В ході судового розгляду справи
встановлено, що перевірка проводилась
на підставі вимоги Головного
управління по боротьбі з корупцією та
організованою злочинністю Служби
безпеки України від 23.09.2013р. № 14/1-5602,
наказу Інспекції від 23.07.2012р. № 52 «з»,
направлення на проведення
позапланової перевірки від 10.10.2013р. та
від 21.10.2013р.

Проте суд звертає увагу на те, що
відповідно до частин 1 та 2 статті 3
Закону України «Про відповідальність
за правопорушення у сфері
містобудівної діяльності» (у редакції
від 05.01.2013р., яка діяла на момент
винесення відповідачем оскаржуваної
постанови) справи про правопорушення,
передбачені вказаним Законом,
розглядаються центральним органом
виконавчої влади, що реалізує державну
політику з питань державного
архітектурно-будівельного контролю.

Накладати штраф від імені центрального
органу виконавчої влади, що реалізує
державну політику з питань державного
архітектурно-будівельного контролю,
мають право його керівник та
уповноважені ним посадові особи
центрального органу виконавчої влади,
що реалізує державну політику з питань
державного архітектурно-будівельного
контролю.

Згідно з Положенням про Державну
архітектурно-будівельну інспекцію
України, затвердженого Указом
Президента України від 08.04.2011р. № 439/2011,
центральним органом виконавчої влади,
що реалізує державну політику з
питань державного
архітектурно-будівельного контролю є
Державна архітектурно-будівельна
інспекція України
(Держархбудінспекція).

За таких обставин, суд зазначає, що
посилання відповідача на наказ від
19.11.2012р. № 187 Держархбудінспекції
України як на підтвердження
повноважень щодо розгляду справ про
правопорушення у сфері містобудівної
діяльності та накладання стягнення у
заступника начальника Інспекції
державного архітектурно - будівельного
контролю у м. Києва не носить правового
підґрунтя, оскільки на законодавчому
рівні визначено, що справи про
правопорушення у сфері містобудівної
діяльності розглядаються центральним
органом виконавчої влади, що реалізує
державну політику з питань державного
архітектурно-будівельного контролю,
тобто Державною
архітектурно-будівельною інспекцією
України, а право накладати штраф від
імені Державної
архітектурно-будівельної інспекції
України мають право її керівник та
уповноважені ним посадові особи
центрального органу виконавчої влади,
що реалізує державну політику з питань
державного архітектурно-будівельного
контролю.

Таким чином, судом встановлено, що
постанова про накладення штрафу за
правопорушення у сфері містобудівної
діяльності від 29 жовтня 2013 року № 493/13
прийнята неповноважною особою.

Крім того, доводи відповідача про
порушення Обслуговуючим кооперативом
«Брестський» ч. 8 ст. 39 Закону України
«Про регулювання містобудівної
діяльності», спростовані наступним.

Обслуговуючий кооператив
«Брестський» було створено в 1988 році на
підставі рішення Виконкому
Подільської райради від 22.08.1988р. № 571.
Вказаним рішенням було затверджено
Статут Кооперативу.

Як встановлено п. 1 Статуту
Обслуговуючого кооперативу
«Брестський», кооператив створено для
зберігання транспортних засобів, що
знаходяться в особистій власності
громадян.

В 1998 році було проведено державну
реєстрацію кооперативу, як юридичної
особи. Згідно п. 9 Статуту
Кооперативу, Кооператив здійснює свою
діяльність метою якої є спільне
вирішення завдань, що стоять перед
обслуговуючим кооперативом та
районною держадміністрацією по
забезпеченню місць під будівництво
гаражів громадянами району.
Відповідно до п. 13.8 Статуту
Кооперативу, рішення про надання місць
під будівництво гаражів вирішує
правління кооперативу.

Згідно п. 17 Статуту, після закінчення
будівництва автостоянки
(кооперативного гаража) кожному члену
кооперативу надається в постійне
користування гаражний бокс (місце
стоянки) для зберігання належного йому
транспортного засобу. Виділений члену
Кооперативу гаражний бокс (місце
стоянки) належить йому на праві
особистої приватної власності. Член
кооперативу має право користуватись
виділеним йому боксом, самостійно
побудованим гаражем або місцем стоянки
на протязі всього часу існування
кооперативу.

Згідно приписів ст. 6 Закону
України «Про кооперацію» кооператив є
юридичною особою, має самостійний
баланс, розрахунковий та інші рахунки в
установах банків, печатку із своїм
найменуванням.

Разом з тим, ст. 27 Закону України
«Про кооперацію», кооператив
відповідає за своїми зобов'язаннями
всім належним йому майном. Порядок
покриття завданих кооперативом
збитків визначається його статутом.

Члени кооперативу відповідають
за зобов'язаннями кооперативу в межах
внесеного ними паю, якщо інше не
передбачено статутом кооперативу або
законом.

Кооператив не несе
відповідальності за зобов'язаннями
своїх членів.

Як встановлено, ст. 19-1 Закону
України «Про кооперацію» член
гаражного кооперативу має право
володіння, користування, а за згодою
кооперативу - і розпоряджання гаражем,
якщо він не викупив це майно. А у разі
викупу гаража член гаражного
кооперативу стає власником цього
майна.

Матеріалами справи підтверджено, що
всі члени гаражного кооперативу
протягом 90-х - 2000-х років викупили
гаражі шляхом внесення відповідних
паїв, а отже стали їх власниками та
набули права розпорядження гаражами.
Так, в ході
судового розгляду справи встановлено,
що власниками збудованих гаражів на
земельній ділянці по вул. Брестській, 17
у Подільському районі міста Києва є
фізичні особи, які користуються і
розпоряджаються належними їм гаражами
на свій розсуд, що підтверджується
укладеними між фізичними особами
договорами купівлі продажу гаражів, а
також реєстраційними посвідченнями
цих гаражів, копії яких залучено до
матеріалів справи.

Разом з тим, спірною постановою на
Обслуговуючий кооператив
«Брестський» накладено штраф за
вчинення порушення ч. 8 статті 39 Закону
України «Про регулювання
містобудівної діяльності», а саме за
експлуатацію гаражів без введення їх в
експлуатацію.

Розділом 2 Правил обстеження, оцінки
технічного стану та паспортизації
виробничих будівель і споруд,
затверджених наказом Державного
комітету будівництва, архітектури та
житлової політики України від 27.11.1997р.
№ 32/288, експлуатація будівлі або
споруди - це використання будівлі
(споруди) згідно з функціональним
призначенням.

Судом встановлено, що експлуатацію
гаражів, які належать членам ОК
"Брестський", у спірних
правовідносинах, здійснює не
кооператив як юридична особа
правовідносин, а члени кооперативу,
які використовують вказані гаражі за
прямим призначенням, тобто зберігають
у них власні авто.

При цьому, факт не здійснення
експлуатації гаражів за
функціональним призначенням
підтверджений є довідкою ДАІ про
відсутність на балансі кооперативу
транспортних засобів від 01.11.2013р. №10.

Згідно статті 331 Цивільного кодексу
України право власності на
новостворене нерухоме майно виникає з
моменту завершення будівництва
(створення майна). Якщо договором або
законом передбачено прийняття
нерухомого майна до експлуатації,
право власності виникає з моменту його
прийняття до експлуатації.

Як встановлено ст. 39 «Про
регулювання містобудівної
діяльності», прийняття в експлуатацію
закінчених будівництвом об'єктів, що
належать до I-III категорій
складності, та об'єктів, будівництво
яких здійснювалося на підставі
будівельного паспорта, здійснюється
шляхом реєстрації органом
державного архітектурно-будівельного
контролю на безоплатній основі
поданої замовником декларації про
готовність об'єкта до експлуатації.

При цьому, замовником є фізична
або юридична особа, яка має намір щодо
забудови території (однієї чи
декількох земельних ділянок) і подала
в установленому законодавством
порядку відповідну заяву.

Порядком прийняття в експлуатацію
закінчених будівництвом об'єктів,
затвердженим Постановою КМУ від
13.04.2011р. № 461, передбачено, що прийняття
в експлуатацію об'єктів, що належать до
І - III категорії складності проводиться
шляхом реєстрації Державною
архітектурно-будівельною інспекцією
поданої замовником декларації про
готовність об'єкта до експлуатації.

В ході судового розгляду справи
підтверджено, що ОК "Брестський" не був
замовником або виконавцем будівельних
робіт, що підтверджується серед іншого
випискою з банківського рахунку, яка
засвідчує відсутність фінансування
будь-яких будівельних робіт по
спорудженню гаражів. Жодних підрядних
договорів на будівництво гаражів ОК
"Брестський" не укладав та не
фінансував.

Так, встановлено, що значна
кількість гаражів належить членам
кооперативу "Брестський" на праві
приватної власності (Лист БТІ м. Києва).
Крім цього, протягом 90-х - 2000-х років
члени кооперативу відчужували належні
їм на праві приватної власності гаражі
шляхом їх продажу, дарування, заповіту
тощо (доказом цьому є копії відповідних
договорів, заповітів).

Обставина щодо будівництва
гаражів на території кооперативу
«Брестський» членами кооперативу, а
також належності їм на праві власності
збудованих гаражів раніше встановлена
Господарським судом міста Києва в ході
розгляду справи № 40/16 (Ухвала від
02.02.2006р.), яке набрало законної сили
20.06.2006р. згідно Постанови Київського
апеляційного господарського суду, а
тому в силу статті 72 КАСУ дана
обставина є встановленою та не
підлягає доказуванню.

Разом з тим, припущення
відповідача про те, що гаражі належать
до третьої категорії складності є
необґрунтованим, з огляду про наступне.

Відповідно до статті 32 Закону України
«Про регулювання містобудівної
діяльності» віднесення об'єкта
будівництва до тієї чи іншої категорії
складності здійснюється проектною
організацією і замовником будівництва.

Згідно додатку П 1 ДБН А.2.2-3-2004 «Склад,
порядок розроблення, погодження та
затвердження проектної документації
для будівництва» до III категорії
складності відносяться 2-4 (5) поверхові
житлові багатоквартирні будинки,
загальноосвітні школи тощо.

Крім цього, Категорію складності
об'єкта будівництва також визначають
на підставі класу наслідків згідно з
таб. МІ Додатку М до ДБН А.2.2.-3:2013 "Склад
та зміст проектної документації на
будівництво". Відповідно до вказаної
таблиці III категорія складності
присвоюється об'єктам де періодично
перебуває від 100 до 500 людей. Згідно
цього ж додатку М для об'єкта
будівництва до складу якого входить
декілька окремих будівель або споруд
(комплекс) категорія складності
визначається окремо для кожної
будівлі. Зрозуміло, що в жодному гаражі
не можуть одночасно перебувати від 100
до 500 людей.

В матеріалах справи відсутні докази
приналежності гаражів, розміщені на
території ОК "Брестський" до третьої
категорії складності.

В ході судового розгляду справи
підтверджено, що позивачем не є
суб'єктом містобудівної діяльності, з
огляду про наступне.

Згідно статті 1 Закону України «Про
відповідальність за правопорушення у
сфері містобудівної діяльності»,
правопорушеннями у сфері
містобудівної діяльності є
протиправні діяння (дії чи
бездіяльність) суб'єктів
містобудування - юридичних осіб та
фізичних осіб - підприємців, що
призвели до невиконання або
неналежного виконання вимог,
установлених законодавством,
будівельними нормами, державними
стандартами і правилами.

Відповідно до частини другої статті 2
цього ж Закону до відповідальності за
порушення законодавства в сфері
містобудівної діяльності можуть бути
притягнені суб'єкти містобудування,
які є замовниками будівництва об'єктів
(у разі провадження містобудівної
діяльності), або ті, що виконують
функції замовника і підрядника
одночасно.

Згідно статті 1 Закону України «Про
архітектурну діяльність» суб'єкти
архітектурної (містобудівної)
діяльності - це архітектори, інші особи,
які беруть участь у підготовці і
розробленні містобудівної
документації, замовники проектів та
будівництва об'єктів архітектури,
підрядники, виробники будівельних
матеріалів, виробів та конструкцій,
власники і користувачі об'єктів
архітектури, а також органи влади, що
реалізують свої повноваження у сфері
містобудування.

З огляду на зазначене ОК "Брестський" не
є суб'єктом містобудівної
(архітектурної) діяльності, оскільки ОК
"Брестський" не є замовником та/або
підрядником будівельних робіт по
будівництву гаражів, а тому не є
суб'єктом правопорушення за яке
передбачена відповідальність частиною
другою статті 2 Закону України «Про
відповідальність за правопорушення у
сфері містобудівної діяльності».

Відповідно до ч. 1 статті 71 КАС України,
кожна сторона повинна довести ті
обставини, на яких ґрунтуються її
вимоги та заперечення, крім випадків,
встановлених статтею 72 цього Кодексу.

Частиною 2 статті 71 КАС України
передбачено, що в адміністративних
справах про протиправність рішень, дій
чи бездіяльності суб'єкта владних
повноважень обов'язок щодо доказування
правомірності свого рішення, дії чи
бездіяльності покладається на
відповідача, якщо він заперечує проти
адміністративного позову.

Оцінивши докази, які є у справі, за
своїм внутрішнім переконанням, що
ґрунтується на їх всебічному, повному
та об'єктивному дослідженні, та
враховуючи всі наведені обставини, суд
прийшов до висновку про те, що позовні
вимоги підлягають задоволенню.

Відповідачем як суб'єктом владних
повноважень не доведено правомірність
спірних рішень.

Враховуючи викладене, керуючись
статями 9, 69, 70, 71, 158 - 163 Кодексу
адміністративного судочинства
України, суд, -

П О С Т А Н О В И В:

Позов задовольнити.

Визнати протиправною та скасувати
постанову Інспекції державного
архітектурно-будівельного контролю у
місті Києві про накладення штрафу за
правопорушення у сфері містобудівної
діяльності від 29 жовтня 2013 року № 493/13.

Визнати протиправним та скасувати
припис Інспекції державного
архітектурно-будівельного контролю у
місті Києві від 21 жовтня 2013 року.

Зобов'язати Управління Державної
казначейської служби України у
Печерському районі м. Києва стягнути
судові витрати в сумі 276, 00 грн. на
користь Обслуговуючого кооперативу
«Брестський» за рахунок Державного
бюджету України шляхом їх безспірного
списання із рахунків Інспекції
державного архітектурно-будівельного
контролю у м. Києві.

Постанова набирає законної сили
згідно ст. 254 Кодексу адміністративного
судочинства України та може бути
оскаржена до суду апеляційної
інстанції за правилами, встановленими
ст. ст. 185 -187 Кодексу адміністративного
судочинства України.

Суддя
І.А. Качур