Справа № 826/18143/13-а
Суддя: Федорчук А.Б.
Дата ухвалення: 2014-02-03 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД міста
Каменєва 8, корпус 1П О С Т А Н О В А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
Окружний адміністративний суд міста
Києва у складі головуючого судді
Федорчука А.Б., розглянувши
адміністративну справу у порядку
письмового провадження
за позовом Товариства з обмеженою
відповідальністю "Інвест-Регіон"
до Інспекції державного
архітектурно-будівельного контролю у
про визнання протиправною та
скасування постанови №451/13/1 від 15.10.2013р.
На підставі ч. 4 ст. 122 КАС України,
Суд розглядає справу у письмовому
Позивач, в особі Товариства з обмеженою
відповідальністю "Інвест-Регіон",
звернувся з адміністративним позовом
до Інспекції державного
архітектурно-будівельного контролю у
м. Києві (надалі по тексту - Відповідач)
про визнання протиправною та скасувати
Постанову про накладання штрафу за
правопорушення у сфері містобудівної
діяльності від 15.10.2013 р. №451/13/1, прийняту
Інспекцією державного
архітектурно-будівельного контролю у
Позивач в обґрунтування позовних вимог
зазначає, що в діях Відповідача
порушено вимоги законодавства та
винесення постанов про накладання
штрафу за правопорушення у сфері
містобудівної діяльності є
протиправними та такими, що підлягають
Відповідачем проти позовних вимог
заперечує в повному обсязі, з підстав
викладених в запереченнях на позовну
У відповідності до ч. 4 ст. 122 Кодексу
адміністративного судочинства України
встановлено, що особа, яка бере участь у
справі, має право заявити клопотання
про розгляд справи за її відсутності.
Якщо таке клопотання заявили всі особи,
які беруть участь у справі, судовий
розгляд справи здійснюється в порядку
письмового провадження за наявними у
справі матеріалами.
Розглянувши подані сторонами
документи і матеріали справи, всебічно
і повно з'ясувавши всі фактичні
обставини, на яких ґрунтується позов,
об'єктивно оцінивши докази, які мають
юридичне значення для розгляду справи
і вирішення спору по суті, Окружний
адміністративний суд м. Києва
Судом встановлено, що Відповідачем
проведено позапланову перевірку
автозаправної станції "Shell" позивача,
розташованої за адресою: м. Київ, вул.
Кільцева дорога, 22 (надалі по тексту
АЗС), за результатами якої 01 жовтня 2013
року складено акт перевірки дотримання
вимог законодавства у сфері
містобудівної діяльності, будівельних
норм, державних стандартів і правил
(надалі по тексту акт перевірки),
відповідно до якого, у ході перевірки
виявлено, що АЗС експлуатується
товариством з обмеженою
відповідальністю "Альянс Холдинг"
(надалі по тексту ТОВ "Альянс Холдинг")
на підставі договору оренди від 09
листопада 2012 року № 4033-12 (надалі по
тексту договір оренди), укладеного з
позивачем. АЗС прийнята в експлуатацію
Управлінням державного
архітектурно-будівельного контролю
міста Києва (акт від 04.04.2000 року № 405 про
прийняття в експлуатацію закінченого
будівництвом об'єкту). Після прийняття
в експлуатацію на АЗС проводились
будівельні роботи з капітального
ремонту фасадів будівлі, технічне
переоснащення паливозаправних колонок
та реконструкцію паливних резервуарів.
Після проведення зазначених робіт АЗС
експлуатується без прийняття в
експлуатацію у встановленому
законодавством порядку, чим порушено ч.
8 ст. 39 Закону України "Про регулювання
містобудівної діяльності". АЗС
належить до V категорії складності.
На підставі акту перевірки, 01 жовтня 2013
року відповідачем складено припис про
усунення порушення вимог
законодавства у сфері містобудівної
діяльності, будівельних норм,
державних стандартів і правил, яким
заборонено експлуатацію АЗС починаючи
з 02 жовтня 2013 року і до усунення
виявлених у ході перевірки порушень.
Крім того, 01 жовтня 2013 року
відповідачем складено протокол про
правопорушення у сфері містобудівної
діяльності, а 15 жовтня 2013 року -
прийнято оскаржувану постанову, якою
позивача визнано винним у вчиненні
правопорушення, передбаченого абзацом
6 п. 6 ч. 2 ст. 2 Закону України "Про
відповідальність за правопорушення у
сфері містобудівної діяльності", та
накладеного на нього штраф у розмірі
Повно та всебічно дослідивши наявні
матеріали справи, а також норми чинного
законодавства, суд прийшов до висновку
про обґрунтованість позовних вимог
виходячи з наступного.
Згідно зі ст. 1, ч. 1 ст. 10 Закону України
"Про архітектурну діяльність",
архітектурна діяльність - діяльність
по створенню об'єктів архітектури, яка
включає творчий процес пошуку
архітектурного рішення та його
втілення, координацію дій учасників
розроблення всіх складових частин
проектів з планування забудови і
благоустрою територій, будівництва
(нового будівництва, реконструкції,
реставрації, капітального ремонту)
будівель і споруд, здійснення
архітектурно-будівельного контролю і
авторського нагляду за їх
будівництвом, а також здійснення
науково-дослідної та викладацької
Для забезпечення під час забудови
територій, розміщення і будівництва
об'єктів архітектури додержання
суб'єктами архітектурної діяльності
затвердженої містобудівної та іншої
проектної документації, вимог вихідних
даних, а також з метою захисту державою
прав споживачів будівельної продукції
здійснюється в установленому
законодавством порядку державний
архітектурно-будівельний контроль та
Відповідно до п.п. 1, 2, 7, 9 Порядку
здійснення державного
архітектурно-будівельного контролю,
затвердженого постановою Кабінету
Міністрів України від 23 травня 2011 року
№ 553 (також далі - Порядок № 553), цей
Порядок визначає процедуру здійснення
заходів, спрямованих на дотримання
вимог законодавства у сфері
містобудівної діяльності, будівельних
норм, державних стандартів і правил та
ліцензійних умов провадження
господарської діяльності, пов'язаної з
будівництвом об'єкта архітектури, який
архітектурно-будівельного рішення та
(або) інженерного обладнання належить
до IV і V категорії складності.
Державний архітектурно-будівельний
контроль здійснюється
Держархбудінспекцією та її
територіальними органами (далі -
Державний архітектурно-будівельний
контроль здійснюється за дотриманням:
1) вимог законодавства у сфері
містобудівної діяльності, проектної
документації, будівельних норм,
державних стандартів і правил,
технічних умов, інших нормативних
документів під час виконання
підготовчих і будівельних робіт,
архітектурних, інженерно-технічних і
конструктивних рішень, застосування
будівельної продукції; 2) порядку
здійснення авторського і технічного
нагляду, ведення загального та (або)
спеціальних журналів обліку виконання
робіт (далі - загальні та (або)
спеціальні журнали), виконавчої
документації, складення актів на
виконані будівельно-монтажні та
пусконалагоджувальні роботи; 3) інших
вимог, установлених законодавством,
будівельними нормами, правилами та
проектною документацією, щодо
створення об'єкта будівництва.
Позаплановою перевіркою вважається
перевірка, яка не передбачена планом
Підставами для проведення
позапланової перевірки є: вимога
правоохоронних органів про проведення
Державний архітектурно-будівельний
контроль здійснюється у присутності
суб'єктів містобудування або їх
представників, які будують або
збудували об'єкт будівництва.
У разі виявлення факту самочинного
будівництва об'єкта, щодо якого
неможливо встановити суб'єкта
містобудування, який будує чи збудував
такий об'єкт, перевірка проводиться із
залученням представників органів
місцевого самоврядування та органів
внутрішніх справ. Документи, оформлені
за результатами такої перевірки,
надсилаються до відповідного органу
внутрішніх справ для встановлення
особи суб'єкта містобудування.
У ході розгляду справи судом з'ясовано,
що позапланову перевірку позивача
проведено на підставі звернення
Управління Державної служби боротьби з
економічною злочинністю Головного
управління Міністерства внутрішніх
справ України в місті Києві від 17
вересня 2013 року № 7/2-3102.
Зі змісту акту перевірки вбачається, що
перевірку проведено у присутності
начальника АЗС, при цьому, вказаний акт
ним не підписаний. В акті перевірки
міститься запис про відмову начальника
АЗС від підписання такого акту.
Згідно з ч.ч. 2, 5, 8 ст. 39 Закону України
"Про регулювання містобудівної
діяльності", прийняття в експлуатацію
закінчених будівництвом об'єктів, що
належать до IV і V категорій складності,
здійснюється на підставі акта
готовності об'єкта до експлуатації
шляхом видачі органами державного
архітектурно-будівельного контролю
сертифіката у порядку, визначеному
Кабінетом Міністрів України.
Датою прийняття в експлуатацію
закінченого будівництвом об'єкта є
дата реєстрації декларації про
готовність об'єкта до експлуатації або
Експлуатація закінчених будівництвом
об'єктів, не прийнятих (якщо таке
прийняття передбачено законодавством)
в експлуатацію, забороняється.
Нежила будівля АЗС - комплекс будівель
по вул. Велика Кільцева дорога № 22 у м.
Києві (далі - АЗС) належить Позивачу на
підставі Свідоцтва про право власності
САВ №283378 від 02.08.2007, виданого Головним
управлінням комунальної власності м.
Києва КМДА (ГУ КВ м. Києва) на підставі
наказу ГУ КВ м. Києва №987-13 від 02.08.2007.
Зазначена будівля АЗС була збудована у
2000 році на замовлення ТОВ «Вейс» та
введена в експлуатацію на підставі
відповідного Акту Державної технічної
комісії про прийняття закінченого
будівництвом об'єкта в експлуатацію,
затверджений розпорядженням
Ленінградської РДА № 405 від 04.04.2000. В
подальшому право власності на АЗС
перейшло до ТОВ «Інвест-Регіон» як
внесок до статутного капіталу від
учасника Товариства - ТОВ «Рентойл»,
про що був складений відповідний «Акт
приймання-передачі майна (основних
засобів), яке вноситься як додатковий
вклад ТОВ "Рентойл" до статутного фонду
ТОВ "Інвест-Регіон"» від 08.06.2007р., який
посвідчений ОСОБА_1, приватним
нотаріусом Київського МНО та
зареєстровано в реєстрі за №№2615, 2617
ТОВ «Інвест - Регіон» зазначає, що
жодних будівельних робіт з
капітального ремонту фасадів будівлі,
які передбачають втручання у несучі
конструктивні системи при заміні або
відновленні конструкцій, або
передбачають перелік робіт, наведених
у Положенні, не здійснювало.
На підставі паспорту інформаційної
розміщення рекламного засобу, виданого
на підставі рішення виконавчого органу
КМДА від 15 січня 2013 року №32, ТОВ «Інвест
- Регіон» у 2013 році забезпечено
розташування та експлуатацію
інформаційної вивіски та рекламного
засобу на будівлі АЗС.
Зазначені вище дозволи погоджені
Головним управлінням містобудування
та архітектури м. Києва,
Таким чином, ТОВ «Інвест - Регіон» не
здійснювало капітального ремонту
фасадів будівлі на території АЗС, а
лише було здійснено опоряджувальні
роботи по забезпеченню розміщення
зовнішньої реклами, рекламних засобів
та опорядження АЗС елементами
оформлення, які були здійснені на
підставі дозвільних документів КМДА.
Зазначені роботи з улаштування та
опорядження не потребують ані
отримання у Держархбудінспекції
дозволу на виконання будівельних
робіт, ані реєстрації декларації про
початок виконання будівельних робіт.
Крім того закінчення цих робіт не
потребує введення в будь-якій формі в
Отже, враховуючи те, що будівля АЗС була
введена в експлуатацію 04.04.2000, висновок
Акту перевірки щодо того, що будівля
АЗС експлуатується без прийняття в
експлуатацію у встановленому
законодавством порядку є таким, що не
відповідає діючому законодавству та
фактичним обставинам справи.
Як вже зазначалось вище, право
власності на АЗС перейшло до ТОВ
«Інвест-Регіон» як внесок до
статутного капіталу від учасника
(засновника) Товариства - ТОВ «Рентойл»,
про що був складений відповідний «Акт
приймання-передачі майна (основних
засобів), яке вноситься як додатковий
вклад ТОВ "Рентойл" до статутного фонду
ТОВ "Інвест-Регіон"» від 08.06.2007р.
У зазначеному Акті приймання-передачі
у графах за №№ 2422-2455 зазначено
"резервуари підземні 4 шт.V-50куб.м" №№ 1-4,
за №№ 2408-2411 зазначено TRK SU 511-22 125/45 SAT, TRK
SU 744-44 №№ 1-3. Під кодом TRK розуміється
«Топливо-Роздавальна Колонка»
В акті перевірки зазначено, що АЗС на
час проведення перевірки
експлуатується ТОВ "Альянс Холдинг" на
підставі договору оренди.
Позивач зазначає, що після введення в
експлуатацію АЗС капітального ремонту
та технічного переоснащення позивачем
Відповідно до п. 3.11 ДБН А.2.2-3-2012 "Склад та
зміст проектної документації на
будівництво", капітальний ремонт -
сукупність робіт, які передбачають
втручання у несучі конструктивні
системи при заміні або відновленні
конструкцій, інженерних систем та
обладнання, введених в експлуатацію в
установленому порядку об'єктів
будівництва без зміни їх
функціонального призначення та
зовнішніх геометричних розмірів у
зв'язку з їх фізичною зношеністю та
руйнуванням, поліпшенням
експлуатаційних показників, а також
благоустрій території.
Згідно з п. 3.11 розділу 3, розділу 9
Положення про безпечну та надійну
експлуатацію виробничих будівель і
споруд, затвердженого наказом
Державного комітету будівництва,
архітектури та житлової політики
України і Держнаглядохоронпраці
України від 27 листопада 1997 року № 32/288,
до капітального ремонту виробничих
будівель і споруд належать такі роботи,
в процесі яких проводиться заміна та
підсилення зношених конструкцій і
деталей будівель і споруд або їх заміна
на більш прогресивні і економічні, що
поліпшують експлуатаційні можливості
об'єктів, за винятком повної заміни або
заміни основних конструкцій, строк
служби яких є найбільшим (кам'яні і
бетонні фундаменти, всі види стін
будівлі, всі види каркасів стін, труби
підземних мереж, опори мостів та ін.).
Укріплення відпалих облицювальних
плиток, архітектурних деталей чи цегли
в перемичках, карнизах та інших
виступких частинах будівлі (не більше
10% загальної площі облицьованої
Ремонт зовнішньої штукатурки в окремих
місцях (до 5% оштукатуреної поверхні
Ремонт водостічних труб, воронок,
колін, відводів, лотків, а також усіх
зовнішніх сталевих і цементних
покриттів на виступких частинах
Пофарбування фасадів будівлі
звичайними розчинами.
Очищення чи промивання від кіптяви і
пилу фасадів, що облицьовані чи
пофарбовані стійкими розчинами.
Разом з тим, як з'ясовано у ході
розгляду справи судом, позивачем на
будівлі АЗС розміщено зовнішню
Зокрема, у матеріалах справи містяться
об'єкта зовнішньої реклами, виданого на
підставі розпорядження Київської
міської державної адміністрації від
розміщення рекламного засобу, виданого
на підставі рішення виконавчого органу
Київської міської ради (Київської
міської адміністрації) від 04.07.2011 року
№ 1141 та паспорту інформаційної
Як вбачається з викладеного, позивачем
здійснено розміщення рекламного
засобу на фасаді будівлі АСЗ, що, у свою
чергу, не є капітальним ремонтом.
Відповідно до п. 3.12 ДБН А.2.2-3-2012 "Склад та
зміст проектної документації на
будівництво", технічне переоснащення -
комплекс заходів щодо підвищення
експлуатаційних можливостей об'єктів
невиробничого призначення,
техніко-економічного рівня виробництв,
цехів та дільниць на основі
впровадження передової техніки та
технології, механізації та
автоматизації виробництва,
модернізації та заміни застарілого і
фізично зношеного устаткування новим,
У ході судового розгляду справи
з'ясовано, що на АЗС здійснено
відновлювальні ремонтні роботи шляхом
заміни фізично зношених
паливозаправних колонок на нові, але з
аналогічними технічними та
експлуатаційними характеристиками.
Таким чином, позивачем не
здійснювалося технічне переоснащення
паливозаправних колонок, оскільки
відсутній факт здійснення комплексних
заходів щодо підвищення
експлуатаційних можливостей шляхом
заміни паливозаправних колонок новими,
більш продуктивними.
До того ж, суд погоджується з
твердженнями представників позивача,
що паливозаправні колонки не є об'єктом
нерухомого майна, оскільки
паливозаправна колонка - це
самостійний технічний пристрій, який є
заводським виробом та виготовлений
відповідно до технічних умов.
Паливозаправна колонка може бути
від'єднана від місця встановлення без
заподіяння будь-якої шкоди.
Натомість, згідно з ч. 1 ст. 2 Закону
України "Про державну реєстрацію
речових прав на нерухоме майно та їх
обтяжень", нерухоме майно - земельні
ділянки, а також об'єкти, розташовані на
земельній ділянці, переміщення яких
неможливе без їх знецінення та зміни
Відповідно до ч. 1 ст. 4 Закону України
"Про регулювання містобудівної
діяльності", об'єктами будівництва є
будинки, будівлі, споруди будь-якого
призначення, їх комплекси, лінійні
об'єкти інженерно-транспортної
Враховуючи викладене та зважаючи, що
відповідачем, як суб'єктом владних
повноважень, на якого покладено
обов'язок щодо доказування
правомірності своїх дій, бездіяльності
та рішень, не надано суду доказів, які б
підтвердили правомірність
оскаржуваної постанови, тобто факт
допущення позивачем порушень у сфері
містобудівної діяльності, суд прийшов
до висновку про наявність підстав для
Зокрема, з наявних у матеріалах справи
фотознімків, зроблених відповідачем у
ході перевірки, не вбачається, що
позивачем допущено порушення,
інформація про які міститься в акті
Відповідно до ч. 2 ст. 71 КАС України, в
адміністративних справах про
протиправність рішень, дій чи
бездіяльності суб'єкта владних
повноважень обов'язок щодо доказування
правомірності свого рішення, дії чи
бездіяльності покладається на
відповідача, якщо він заперечує проти
адміністративного позову.
З викладеного положення вбачається, що
у справах щодо оскарження рішень, дій
чи бездіяльності суб'єкта владних
повноважень встановлена презумпція
його винуватості, тобто тягар
доказування правомірності своїх
рішень, дій чи бездіяльності покладено
на суб'єкта владних повноважень, який є
відповідачем у справі.
Презумпція винуватості покладає на
суб'єкта владних повноважень обов'язок
аргументовано, посилаючись на докази,
довести правомірність своїх рішень,
дій чи бездіяльності та спростувати
твердження позивача про порушення його
прав та/або законних інтересів у разі,
якщо суб'єкт владних повноважень
заперечує проти позову.
Презумпція винуватості суб'єкта
владних повноважень, який є
відповідачем у справі, означає
припущення, що повідомлені позивачем
обставини у справі про рішення, дії
та/або бездіяльність відповідача та
про порушення прав і законних
інтересів відповідають дійсності доти,
доки відповідач їх не спростує на
підставі доказів. Невиконання
обов'язку відповідача довести
правомірність своїх рішень, дій чи
бездіяльності не звільняє суд від
обов'язку постановити справедливе та
обґрунтоване судове рішення. Однак,
презумпція винуватості позбавляє суд
необхідності перевіряти повідомлені
позивачем обставини, якщо вони не
викликають обґрунтованого сумніву.
Відповідно до ч. 1 ст. 11, ч. 1 ст. 69, ч.ч. 1, 6
ст. 71 КАС України, розгляд і вирішення
справ в адміністративних судах
здійснюються на засадах змагальності
сторін та свободи в наданні ними суду
своїх доказів і у доведенні перед судом
Доказами в адміністративному
судочинстві є будь-які фактичні дані,
на підставі яких суд встановлює
наявність або відсутність обставин, що
обґрунтовують вимоги і заперечення
осіб, які беруть участь у справі, та
інші обставини, що мають значення для
правильного вирішення справи. Ці дані
встановлюються судом на підставі
пояснень сторін, третіх осіб та їхніх
представників, показань свідків,
письмових і речових доказів, висновків
Кожна сторона повинна довести ті
обставини, на яких ґрунтуються її
вимоги та заперечення, крім випадків,
встановлених ст. 72 цього Кодексу.
Якщо особа, яка бере участь у справі,
без поважних причин не надасть докази
на пропозицію суду для підтвердження
обставин, на які вона посилається, суд
вирішує справу на основі наявних
Враховуючи вищевикладене, суд прийшов
до висновку, що позов Товариства з
обмеженою відповідальністю
"Інвест-Регіон" до Інспекції державного
архітектурно-будівельного контролю у
місті Києві про визнання протиправним
та скасування рішення відповідача є
обґрунтованим та таким, що підлягає
задоволенню повністю.
Слід зазначити, що позивачем не
пропущено передбачений законодавством
строк звернення до суду, оскільки копію
оскаржуваної постанови позивач
отримав 06 листопада 2013 року, а до суду
звернувся 15 листопада 2013 року, тобто у
межах п'ятнадцятиденного строку.
Факт направлення копії оскаржуваної
постанови позивачу засобами поштового
зв'язку підтверджується наявним у
вказаній постанові записом.
Згідно з ч. 8 ст. 41 Закону України "Про
регулювання містобудівної діяльності",
постанови органів державного
архітектурно-будівельного контролю
можуть бути оскаржені відповідно до
Відповідно до ст. 5 Закону України "Про
відповідальність за правопорушення у
сфері містобудівної діяльності",
постанову центрального органу
виконавчої влади, що реалізує державну
політику з питань державного
архітектурно-будівельного контролю,
може бути оскаржено до суду протягом 15
днів з дня її винесення з повідомленням
про таке оскарження у той самий строк
органу, який виніс постанову.
Згідно з ч. 1 ст. 94 КАС України, якщо
судове рішення ухвалене на користь
сторони, яка не є суб'єктом владних
повноважень, суд присуджує всі
здійснені нею документально
підтверджені судові витрати з
Державного бюджету України (або
відповідного місцевого бюджету, якщо
іншою стороною був орган місцевого
самоврядування, його посадова чи
службова особа). У зв'язку з тим, що
представниками позивача не заявлено
вимогу про стягнення судового збору за
рахунок бюджетних коштів, суд не
присуджує на користь позивача
здійснені ним судові витрати.
Керуючись ст.ст. 69, 70 71, 158-163,167 КАС
України, Окружний адміністративний суд
П О С Т А Н О В И В:
1. Адміністративний позов
задовольнити повністю.
2. Визнати протиправною та скасувати
Постанову про накладання штрафу за
правопорушення у сфері містобудівної
діяльності про накладення штрафу за
правопорушення у сфері містобудівної
№ 452/13/1 від 15.10.2013р., прийняту Інспекцією
державного архітектурно-будівельного
контролю у м. Києві.
Згідно ст.ст. 185-186 КАС України,
апеляційна скарга на постанову суду
першої інстанції подається протягом
десяти днів з дня її проголошення. У
разі застосування судом частини
третьої статті 160 цього Кодексу, а також
прийняття постанови у письмовому
провадженні апеляційна скарга
подається протягом десяти днів з дня
отримання копії постанови.
Згідно ст. 254 КАС України Постанова,
якщо інше не встановлено КАС України,
набирає законної сили після закінчення
строку подання апеляційної скарги.
Суддя