Справа № 815/7502/13-а
Суддя: Стефанов С. О.
Дата ухвалення: 2014-01-31 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Справа № 815/7502/13-а
П О С Т А Н О В А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

29 січня 2014 року
м. Одеса

Одеський окружний адміністративний
суд у складі:

головуючого судді Стефанова С.О.,

за участю секретаря судового засідання
Гунько О.В.,

розглянувши у відкритому судовому
засіданні адміністративну справу за
позовом приватного підприємства
«Торговий дім «Каштан» до Інспекції
державного архітектурно-будівельного
контролю в Одеській області про
скасування постанови № 232 від 14.10.2013
року про накладення штрафу за
правопорушення у сфері містобудівної
діяльності, -

В С Т А Н О В И В :

Приватне підприємство «Торговий дім
«Каштан» (надалі по тексту - позивач або
ПП «ТД «Каштан») звернулось до суду з
позовом до Інспекції державного
архітектурно-будівельного контролю в
Одеській області (надалі по тексту -
відповідач або Інспекція ДАБК в
Одеській області), в якому, просило
скасувати постанову Інспекції
державного архітектурно-будівельного
контролю в Одеській області № 232 від
14.10.2013 року про накладення штрафу за
правопорушення у сфері містобудівної
діяльності, якою ПП «ТД «Каштан» було
визнано винним у вчиненні
правопорушення, передбаченого п. 5 ч. 2
ст. 2 Закону України «Про
відповідальність за правопорушення у
сфері містобудівної діяльності».

Позовні вимоги в цілому обґрунтовані
тим, що 30.09.2013 року Інспекцією
державного архітектурно-будівельного
контролю в Одеській області на
підставі вимоги від 07.08.2013 року
№14/1-4625ит Служби Безпеки України було
проведено позапланову перевірку
дотримання вимог законодавства у сфері
містобудівної діяльності, будівельних
норм, державних стандартів, і
правил на будівництві
багатоповерхового житлового комплексу
за адресою: вул. Люстдорфська дорога, 55,
м. Одеса. За результатами проведеної
перевірки посадовою особою
відповідача було складено акт
перевірки дотримання вимог
законодавства у сфері містобудівної
діяльності від 30.09.2013 року, протокол про
правопорушення у сфері містобудівної
діяльності від 30.09.2013 року, яким
виявлено порушення ст. 34, ст. 37 Закону
України «Про регулювання
містобудівної діяльності». Крім того,
посадовою особою відповідача було
складено Припис №905 від 30.09.2013 року,
яким виявлено порушення ст. 34, ст. 37
Закону України «Про регулювання
містобудівної діяльності», виставлено
вимогу зупинити проведення
будівельних робіт та надано місячний
термін для усунення виявлених
порушень. 14.10.2013 року посадовою особою
Інспекції державного
архітектурно-будівельного контролю в
Одеській області було винесено
постанову №232 про накладення штрафу за
правопорушення у сфері містобудівної
діяльності, якою ПП «ТД «Каштан», , було визнано винним у
вчиненні правопорушення,
передбаченого п. 5 ч. 2 ст. 2 Закону
України «Про відповідальність за
порушення у сфері містобудівної
діяльності» та накладено штраф у сумі
900 мінімальних заробітних плат, а саме 1
032 300 грн., які перераховуються до
державного бюджету.

Позивач вважає вказану постанову
необґрунтованою та такою, що винесена з
порушенням норм процесуального та
матеріального права, прийнята
відповідачем неправомірно, без
достатнього з'ясування дійсних
обставин та підлягає скасуванню.

Представник позивача у судовому
засіданні підтримала позовні вимоги та
просила позов задовольнити у повному
обсязі, посилаючись на обставини
викладені в позовній заяві та в
доповненнях до позовної заяви.

Представники відповідача позовні
вимоги не визнали та просили суд в
задоволенні позову відмовити у повному
обсязі, письмових заперечень на
адміністративний позов не подали.

Вивчивши матеріали справи, заслухавши
пояснення представників сторін,
дослідивши обставини, якими
обґрунтовувалися позовні вимоги та
заперечення, перевіривши їх доказами,
судом встановлені наступні факти та
обставини.

Позивач ПП «ТД «Каштан» є Замовником
будівництва багатоповерхового
житлового комплексу з
вбудовано-прибудованими приміщеннями
громадського призначення,
двоповерховим торгівельним центром та
підземним паркінгом за адресою: вул.
Люстдорфська дорога, 55, м. Одеса.

Генеральним підрядником, який здійснює
виконання будівельних робіт з
будівництва вказаного житлового
комплексу є КП «Будова». Будівництво
здійснюється на земельній ділянці, яка
Одеською міською радою передана в
оренду ПП «ТД «Каштан» на підставі
договору оренди землі від 16.06.2011 року.
Проектна документація розроблена TOB
«Инжиниринг-жилстрой».

Експертиза проекту проведена Філією TOB
«Українська будівельна експертиза» в
Одеській області від 26.09.2009 року
№3-008-12-КЧ/ОД та затверджена Замовником
будівництва «ТД «Каштан».

30 вересня 2013 року головним державним
інспектором інспекційного відділу № 1
Інспекційного управління в м. Одеса
Інспекції ДАБК в Одеській області
Якименко М.М. на підставі наказу від
17.09.2013 року № 1665 Інспекції ДАБК в
Одеській області та листа № 14/1-4625 від
07.08.2013 року ГУ БКОЗ СБ України (а.с. 2-3 том
ІІ) проведено позапланову перевірку
дотримання вимог законодавства у сфері
містобудівної діяльності, будівельних
норм, державних стандартів і правил на
об'єкті будівництва: багатоповерховий
житловий комплекс з
вбудованими-прибудованими
приміщеннями громадського
призначення, двоповерховим
торгівельним центром та підземним
паркінгом, який розташований за
адресою: Люстдорфська дорога, 55, м.
Одеса.

За результатами проведеної перевірки
посадовою особою відповідача було
складено акт перевірки дотримання
вимог законодавства у сфері
містобудівної діяльності від 30.09.2013
року, протокол про правопорушення у
сфері містобудівної діяльності від
30.09.2013 року, яким виявлено наступні
порушення: ведення виконавчої
документації з порушенням будівельних
норм, стандартів і правил; відсутній
журнал вхідного контролю будівельних
матеріалів та не заповнені всі графи
загального журналу робіт; окремі акти
на закриття прихованих робіт,
оформлені з порушенням - відсутні
відомості щодо використаних
будівельних матеріалів з посиланням на
сертифікати або інші документи, чим
порушено п. 9.6. ДБН А.3.1.-5.2009 «Організація
будівельного виробництва», ДБН А.3.1.-5-96
«Організація будівельного
виробництва» (а.с. 14-15 том І).

Крім того, посадовою особою
відповідача було видано ПП «ТД
«Каштан» припис № 905 від 30.09.2013 року,
яким зафіксовано порушення позивачем
ст. 34, ст. 37 Закону України «Про
регулювання містобудівельної
діяльності», висунуто вимогу зупинити
проведення будівельних робіт та надано
місячний термін для усунення виявлених
порушень (а.с. 16 том І).

14 жовтня 2013 року першим заступником
начальника Інспекції ДАБК в Одеській
області Шумським А.Г. за результатом
розгляду матеріалів справи про
правопорушення у сфері містобудівної
діяльності, протоколу про
правопорушення у сфері містобудівної
діяльності від 30.09.2013 року було
винесено постанову № 232 про накладення
штрафу за правопорушення у сфері
містобудівної діяльності, якою ПП «ТД
«Каштан» визнано винним у вчиненні
правопорушення передбаченого п. 5 ч. 2
ст. 2 Закону України «Про
відповідальність за правопорушення у
сфері містобудівної діяльності» та
накладено штраф у розмірі 900
мінімальних заробітних плат, що
становить 1 032 300 грн. (а.с. 17 том І).

Не погодившись з висновками акту
перевірки та винесеною постановою про
накладення штрафу за правопорушення у
сфері містобудівної діяльності,
позивач звернувся до суду з вимогою про
її скасування.

Оцінивши належність, допустимість,
достовірність наданих сторонами
доказів, а також достатність та
взаємний зв'язок у їх сукупності, суд
вважає, що оскаржувана постанова
Інспекції державного
архітектурно-будівельного контролю в
Одеській є необґрунтованою та такою, що
винесена без урахуванням усіх
обставин, що мали значення для
прийняття вказаного рішення, з
порушенням норм процесуального та
матеріального права, з огляду на
наступне.

Відповідно до Конституції України
кожному гарантується право на
оскарження в суді рішень, дій, чи
бездіяльності органів державної влади,
місцевого самоврядування, посадових і
службових осіб.

Відповідно до ч. 2 ст. 19 Конституції
України органи державної влади та
органи місцевого самоврядування, їх
посадові особи зобов'язані діяти лише
на підставі, в межах повноважень та у
спосіб, що передбачені Конституцією та
законами України.

Частиною 1 ст. 9 КАС України встановлено,
що суд при вирішенні справи керується
принципом законності, відповідно до
якого органи державної влади, органи
місцевого самоврядування, їхні
посадові і службові особи зобов'язані
діяти лише на підставі, в межах
повноважень та у спосіб, що передбачені
Конституцією та законами України.

Враховуючи завдання адміністративного
судочинства, яке, зокрема, полягає у
поновленні судом порушених
суб'єктивних прав юридичних осіб,
адміністративний суд виходить з того,
що він не уповноважений вирішувати
питання про скасування актів
перевірки, складених суб'єктом владних
повноважень, але при вирішенні спору
про оскарження дій суб'єкта владних
повноважень суд повинен з'ясувати усі
обставини по справі, зокрема, підстави
та порядок проведення перевірок,
дослідити вчинені відповідачем дії та
їх відповідність закону, перевірити
порядок прийняття актів, та винесених
на підставі них рішень, тощо. Згідно
вимог ст. 8 КАС України, суд при
вирішенні справи керується принципом
верховенства права та ст. 9 КАС України,
якою передбачено, що суд вирішує справи
на підставі Конституції та Законів
України.

Інспекція державного
архітектурно-будівельного контролю в
Одеській області - територіальний
орган Державної
архітектурно-будівельної інспекції
України утворена відповідно до
постанови Кабінету Міністрів України
від 23.05.2011 р. № 549 та діє з 08.06.2011 року
замість Інспекції державного
архітектурно-будівельного контролю в
Одеській області, яка діяла у системі
Міністерства регіонального розвитку
та будівництва.

Свої повноваження Державна
архітектурно-будівельна інспекція
України здійснює безпосередньо через
свої територіальні органи - інспекції
державного архітектурно-будівельного
контролю в Автономній Республіці Крим,
областях, містах Києві та Севастополі.

Відповідно до ст. 6 Закону України «Про
регулювання містобудівної
діяльності», Інспекція державного
архітектурно-будівельного контролю в
Одеській області здійснює управління в
сфері містобудівної діяльності в межах
Одеської області.

Здійснення державного
архітектурно-будівельного контролю
визначено Порядком, який затверджений
постановою Кабінету Міністрів України
від 23.05.2011 року № 553 (надалі по тексту -
Порядок).

Відповідно до п. 12 цього Порядку
посадові особи інспекції під час
здійснення державного-архітектурно
будівельного контролю зобов'язані у
повному обсязі, об'єктивно та
неупереджено здійснювати державний
архітектурно-будівельний контроль у
межах повноважень, передбачених
законодавством.

Таким чином, Інспекція державного
архітектурно-будівельного контролю в
Одеській області наділена
відповідними повноваженнями щодо
здійснення державного-архітектурно
будівельного контролю в межах Одеської
області.

Статтею 41 Закону України «Про
регулювання містобудівної діяльності»
встановлено, що державний
архітектурно-будівельний контроль -
сукупність заходів, спрямованих на
дотримання вимог законодавства у сфері
містобудівної діяльності, будівельних
норм, державних стандартів і правил.
Державний архітектурно-будівельний
контроль здійснюється інспекціями
державного архітектурно-будівельного
контролю в порядку, встановленому
Кабінетом Міністрів України.

Відповідно до п. 15 Порядку, форми актів
та інших документів, які складаються
під час або за результатами здійснення
державного архітектурно-будівельного
контролю, затверджуються Мінрегіоном.

Разом з тим, судом встановлено, що ані
акт від 30.09.2013 року, ані протокол від
30.09.2013 року, ані припис №905 від 30.09.2013
року, ані постанова №232 від 14.10.2013 року
щодо ПП «ТД «Каштан», не відповідають
затвердженим Мінрегіоном формам та
вимогам, які до них пред'являються.

Так, на бланку вказаного акту перевірки
дотримання вимог законодавства у сфері
містобудівної діяльності від 30.09.2013
року, в графі для заповнення - «(місце
складання акта)» - посадовою особою
відповідача не зазначено місце
складання акту, при цьому зазначається
- «Одеса».

В графі «у присутності (посада,
прізвище ім'я, по батькові керівника
(уповноваженої ним особи) юридичної
особи, фізичної особи/фізичної особи -
підприємця, що перевіряється)» -
посадовою особою відповідача не
вказано в присутності кого проводилася
вищезазначена позапланова перевірка.

В графі «(зазначається підстава
проведення перевірки)»- посадовою
особою відповідача не зазначено даних
направлення, не вказано ні номера, ні
дати; крім того, жодної правової
підстави для проведення позапланової
перевірки, які передбачені Порядком у
направленні на перевірку відповідачем
не вказано.

Згідно із п.п. 5, 7, 8 Порядку, державний
архітектурно-будівельний контроль
здійснюється за територіальним
принципом (у межах областей) у порядку
проведення планових та позапланових
перевірок.

Позаплановою перевіркою вважається
перевірка, яка не передбачена планом
роботи інспекції. Підставами для
проведення позапланової перевірки,
серед інших, є необхідність проведення
перевірки достовірності даних,
наведених у повідомленні та декларації
про початок виконання підготовчих
робіт, повідомленні та декларації про
початок виконання будівельних робіт,
декларації про готовність об'єкта до
експлуатації, протягом трьох місяців з
дня подання зазначених документів.

Строк проведення позапланової
перевірки не може перевищувати п'яти
робочих днів, а у разі потреби може бути
одноразово продовжений за письмовим
рішенням керівника відповідної
інспекції чи його заступника не більше
ніж на два робочих дні.

Під час проведення позапланової
перевірки посадова особа інспекції
зобов'язана пред'явити службове
посвідчення та направлення для
проведення позапланової перевірки.

Відповідно до п. 9 Порядку, державний
архітектурно-будівельний контроль
здійснюється у присутності суб'єктів
містобудування або їх представників,
які будують або збудували об'єкт
будівництва.

Судом встановлено, що під час
проведення позапланової перевірки
посадова особа інспекції не
пред'являла службове посвідчення та
направлення для проведення
позапланової перевірки, і взагалі, не
надавала змоги бути присутнім суб'єкту
містобудування або його представникам,
оскільки фактично виїзд на об'єкт
будівництва не здійснювався.

Крім того, виходячи зі змісту
примірника акту, який було отримано
позивачем, перевірку було здійснено
виїздом на місце 18.09.2013 року, при цьому
акт винесено 30.09.2013 року - з порушенням
строку дії направлення для проведення
позапланової перевірки (а.с. 14 том І).

Разом з тим, виходячи із примірника
акту, який було надано представником
відповідача, перевірку було здійснено
виїздом на місце 24.09.2013 року (а.с. 5 том
ІІ).

Тобто, вищенаведене свідчить що у
примірнику акту, який був надісланий
позивачу та отриманий останнім, та у
примірнику акту, який було надано
відповідачем містяться суперечливі
дані щодо дати виїзду на місце
проведення перевірки (18.09.2013 року та
24.09.2013 року), а також про недотримання
посадовою особою Інспекції ДАБК в
Одеській області п. 5, 7, 8, 9 Порядку
здійснення державного
архітектурно-будівельного контролю,
затвердженого постановою Кабінету
Міністрів України від 23.05.2011 року № 553,
під час складання акту перевірки
дотримання вимог законодавства у сфері
містобудівної діяльності, будівельних
норм, державних стандартів і правил від
30.09.2013 року.

Крім того, виходячи з тексту примірника
акту від 30.09.2013 року, складеного
посадовою особою відповідача та
отриманого позивачем, вбачається: «за
результатами перевірки встановлено: В
ході перевірки з виїздом на місце від
18.09.2013 року та враховуючи надані та
пред'явлені документи...», при цьому, не
зазначається які саме документи та ким
саме надані.

В графі «Виявлено порушення:
Самовільне будівництво...», посадовою
особою відповідача не зазначено, у чому
саме полягає самовільне будівництво,
або який саме об'єкт будується
самовільно (чи яка частина).

При цьому, представник Інспекції в
тексті акту вказує, що «На підставі
декларацій про початок будівельних
робіт від 28.09.2012р. №ОД 2 (перша
черга; перший пусковий комплекс); від
04.10.2012р. №ОД 4 (перша черга; другий
пусковий комплекс); від 04.10.2012р. МОД
5 (перша черга; третій, четвертий
пусковий комплекс); виконуються
будівельні роботи з будівництва
багатоповерхового житлового комплексу
з вбудовано-прибудованими
приміщеннями громадського
призначення, двоповерховим
торгівельним центром та підземним
паркінгом за адресою: вул. Люстдорфська
дорога, 55, м. Одеса...».

Посилання на скасування чи анулювання
реєстрації Декларацій про початок
будівельних робіт в акті відсутні.

Таким чином, законні підстави вважати
будівництво вказаного житлового
комплексу самовільним - відсутні.

Крім того, в п. 2 виявлених порушень акту
від 30.09.2013 року, посадовою особою
відповідача не зазначено, які саме
графи загального журналу робіт не
заповнені. При цьому, на вимогу суду,
представниками відповідача не надано
належних доказів відсутності журналу
вхідного контролю будівельних
матеріалів, чи не заповненості граф
загального журналу робіт через
відсутність належної фіксації
порушень.

Більше того, п. 3 виявлених порушень
акту від 30.09.2013 року, посадовою особою
відповідача не вказано, які саме акти
на закриття прихованих робіт оформлені
з порушенням (номер, період).

Згідно з ч.ч. 1, 2, 3 п. 21 Порядку, якщо
суб'єкт містобудування, щодо якого
здійснюється державний
архітектурно-будівельний контроль, не
погоджується з актом перевірки, він
підписує його із зауваженнями, які є
невід'ємною частиною такого акта.

У разі відмови суб'єкта містобудування,
щодо якого здійснюється державний
архітектурно-будівельний контроль,
підписати акт перевірки та припис,
посадова особа інспекції робить у акті
відповідний запис.

У разі відмови суб'єкта містобудування,
щодо якого здійснюється державний
архітектурно-будівельний контроль, від
отримання акта та припису, вони
надсилаються йому рекомендованим
листом з повідомленням.

На бланку акта від 30.09.2013 року, відсутні
будь-які підписи будь-яких осіб, окрім
лише підпису посадової особи
відповідача.

Зауваження чи записи посадової особи
відповідача про відмову у підписанні
акту уповноваженою особою позивача на
примірнику акту, який було направлено
позивачу - відсутні (а.с. 14 том І). Разом з
тим, в примірнику акту, наданого
відповідачем, вже наявний запис
посадової особи відповідача: «від
підпису відмовився», що знову ж таки
свідчить про суперечливість даних, які
містяться в примірниках акту
перевірки, один з яких було направлено
позивачу, а другий - надано суду (а.с. 5
том ІІ).

Таким чином, з вищевикладеного
вбачається недотримання посадовою
особою Інспекції ДАБК в Одеській
області п. 21 Порядку здійснення
державного архітектурно-будівельного
контролю, затвердженого Постановою КМ
України від 23.05.2011 року № 553 під час
складання акту перевірки дотримання
вимог законодавства у сфері
містобудівної діяльності, будівельних
норм, державних стандартів і правил від
30.09.2013 року.

Крім того, на бланку протоколу про
правопорушення у сфері містобудівної
діяльності від 30.09.2013 року, в графі для
заповнення - «(місце складання
протоколу)» - посадовою особою
відповідача не зазначено місце
складання протоколу, при цьому
зазначається - «Одеса».

В графі «у присутності (посада,
прізвище ім'я, по батькові)» - посадовою
особою відповідача не вказано в
присутності кого складено протокол.

В графі «посада, прізвище, ім'я, по
батькові керівника» - відсутні будь-які
відомості щодо особи керівника ПП «ТД
«Каштан».

Крім того, на бланку протоколу від
30.09.2013 року відсутній повний перелік
граф для характеристики юридичної
особи, заповнення яких вимагається
формою затвердженою Мінрегіоном.

Не дивлячись на посилання посадової
особи відповідача на необхідні
характеристики об'єкту, будівництво
якого здійснюється, в графах відсутні
повні дані щодо генерального
підрядника, технічного нагляду,
експертизи об'єкту, як це вимагається
формою затвердженою Мінрегіоном.

Більше того, у відповідності з
протоколом, примірник якого було
направлено позивачу та отримано
останнім, розгляд справи про
правопорушення у сфері містобудівної
діяльності призначено на «____» 10.2013
року, у приміщенні Інспекції ДАБК в
Одеській області, без зазначення числа
і часу розгляду.

Крім того, на бланку протоколу від
30.09.2013 року, отриманого позивачем,
відсутні підписи чи відмітки будь-яких
осіб, окрім лише підпису посадової
особи відповідача. Відмітки посадової
особи відповідача про відмову від
підписання та отримання протоколу
уповноваженою особою позивача у
вказаному примірнику протоколу також
відсутні.

Разом з тим, у примірнику протоколу,
який було надано суду, вже міститься
запис про те, що розгляд справи про
правопорушення у сфері містобудівної
діяльності призначено на 04.10.2013 року у
приміщенні Інспекції ДАБК в Одеській
області. При цьому у вказаному
примірнику протоколу, на відміну від
того примірника, який було отримано
позивачем, наявний вже запис про те що,
уповноважена особа позивача з
протоколом не згодна та від підпису
відмовилася (а.с. 15 том І, а.с. 6 том ІІ).

Таким чином вищенаведене свідчить про
суперечливість даних що містяться у
примірниках протоколу, один з яких було
надісланому позивачу, а інший - надано
суду, а також про те, що відповідачем
порушено строки повідомлення про
розгляд справи, передбачені діючим
законодавством.

Відносно припису №905 від 30.09.2013 року,
суд зазначає, що посадовою особою
відповідача не вказане місце складання
припису, не вказане прізвище ім'я, по
батькові керівника (уповноваженої ним
особи) юридичної особи, фізичної
особи/фізичної особи - підприємця
суб'єкта містобудування, невірно
вказана назва та місце знаходження
об'єкта.

За даними, наведеними представником
відповідача у тексті припису,
позапланова перевірка проводилася на
«пляж Люстдорфська дорога, 55, м. Одеса».
Однак, ця інформація не має жодного
відношення до об'єкту, будівництво
якого здійснює позивач (а.с. 16 том І, 7
том ІІ).

Крім того, на бланку припису від 30.09.2013
року, отриманого позивачем, відсутні
підписи чи відмітки будь-яких осіб,
окрім лише підпису посадової особи
відповідача. Відмітки посадової особи
відповідача про відмову від підписання
та отримання припису уповноваженою
особою позивача - також відсутні (а.с. 16
том І).

При цьому на бланку припису, наданого
відповідачем суду, вже наявний запис
посадової особи відповідача: «від
підпису відмовився», що знову ж таки
свідчить про суперечливість даних, які
містяться в примірниках припису, один з
яких було направлено позивачу, а другий
- надано суду (а.с. 7 том ІІ).

З огляду на викладене, суд приходить до
висновку, що під час проведення
перевірки представниками Інспекції
державного архітектурно-будівельного
контролю в Одеській області був
порушений п. 19 Порядку здійснення
державного архітектурно-будівельного
контролю, затвердженого постановою КМ
України від 23.05.2011 року № 553, згідно з
яким припис складається у двох
примірниках; один примірник припису
залишається в інспекції, а інший
надається суб'єкту містобудування,
щодо якого здійснюється державний
архітектурно-будівельний контроль.

Крім того, наказом Міністерства
регіонального розвитку, будівництва та
житлово-комунального господарства
України від 15.05.2012 року № 240 «Про
затвердження форм актів та інших
документів, які складаються під час або
за результатами здійснення державного
архітектурно-будівельного контролю»
затверджені форми відповідних
документів, зокрема, постанови про
накладення штрафу у сфері
містобудівної діяльності (додаток 8 до
наказу Міністерства регіонального
розвитку, будівництва та
житлово-комунального господарства
України від 15.05.2012 року № 240).

Разом з тим, постанова про накладення
штрафу за правопорушення у сфері
містобудівної діяльності №232 від 14.10.2013
року щодо ПП «ТД «Каштан», не
відповідає затвердженої Мінрегіоном
формі.

Так, на бланку вказаної постанови про
накладення штрафу №232 від 14.10.2013 року в
преамбулі в графах для заповнення
вказано - «(зазначається дата и назва
документа, зокрема, припис, протокол,
тощо)», «(назва юридичної
особи/прізвище, ім'я, по батькові
фізичної особи - підприємця)»; в п. 2
відомостей для юридичної особи вказано
- «Ідентифікаційний код»; в п. 7
відомостей для фізичної
особи-підприємця - «Ідентифікаційний
код»; в резолютивній частині - «штраф
підлягає сплаті у п'ятнадцятиденний
строк з дня вручення або надсилання
поштою постанови», «Постанова може
бути оскаржена до суду протягом
п'ятнадцяти днів з дня її винесення з
повідомленням про оскарження органу,
який виніс постанову».

Згідно з додатком 8 до наказу
Міністерства регіонального розвитку,
будівництва та житлово-комунального
господарства України від 15.05.2012 року №
240 у затвердженій формі постанови про
накладення штрафу за правопорушення у
сфері містобудівної діяльності
повинно бути відповідно, зазначено: в
преамбулі і графах для заповнення -
«(зазначаються документи, складені за
результатами планової/позапланової
перевірки)», «(повне найменування
юридичної особи/прізвище, ім'я, по
батькові фізичної особи - підприємця)»,
в п. 2 відомостей для юридичної особи -
«Код за ЄДРПОУ», в п. 3 відомостей для
фізичної особи-підприємця -
«Реєстраційний номер облікової картки
платника податків або серія та номер
паспорта (для фізичних осіб, які через
свої релігійні переконання
відмовляються від прийняття такого
номера)»; в резолютивній частині -
«штраф підлягає сплаті у
п'ятнадцятиденний строк з дня вручення
або надсилання постанови
рекомендованим листом з повідомленням
про вручення», «Постанова може бути
оскаржена до суду протягом п'ятнадцяти
днів з дня її винесення з повідомленням
про таке оскарження у той самий строк
органу, який виніс постанову».

Таким чином, Інспекцією ДАБК в Одеській
області винесено постанову про
накладення штрафу без дотримання
форми, затвердженої Мінрегіонбудом.

Відповідно до п. 7. Порядку накладення
штрафів за правопорушення у сфері
містобудівної діяльності,
затвердженого постановою КМ України
від 06.04.1995 року № 244 постанова повинна
відповідати вимогам до виконавчого
документа, встановленим Законом
України «Про виконавче провадження».

В ч. 1 ст. 18 Закону України «Про
виконавче провадження» встановлені
наступні вимоги до виконавчого
документу: у виконавчому документі
зазначаються: 1) назва і дата видачі
документа, найменування органу,
прізвище та ініціали посадової особи,
що його видали; 2) дата прийняття і номер
рішення, згідно з яким видано документ;
3) повне найменування (для юридичних
осіб) або ім'я (прізвище, власне ім'я та
по батькові) (для фізичних осіб)
стягувача і боржника, їх
місцезнаходження (для юридичних осіб)
або місце проживання чи перебування
(для фізичних осіб), ідентифікаційний
код суб'єкта господарської діяльності
стягувача та боржника (для юридичних
осіб), індивідуальний ідентифікаційний
номер стягувача та боржника (для
фізичних осіб - платників податків) або
номер і серія паспорта стягувача та
боржника для фізичних осіб - громадян
України, які через свої релігійні або
інші переконання відмовилися від
прийняття ідентифікаційного номера,
офіційно повідомили про це відповідні
органи державної влади та мають
відмітку в паспорті громадянина
України, а також інші дані, якщо вони
відомі суду чи іншому органу, що видав
виконавчий документ, які ідентифікують
стягувача та боржника чи можуть
сприяти примусовому виконанню,
зокрема, дата народження боржника та
його місце роботи (для фізичних осіб),
місцезнаходження майна боржника,
рахунки стягувача та боржника тощо; 4)
резолютивна частина рішення; 5) дата
набрання законної (юридичної) сили
рішенням; 6) строк пред'явлення
виконавчого документа до виконання.

Разом з тим, в постанові про накладення
штрафу за правопорушення у сфері
містобудівної діяльності №232 від
14.10.2013р. щодо ПП «ТД «Каштан» не
зазначено повне найменування
юридичної особи, як це вимагається
згідно зі ст. 18 Закону України «Про
виконавче провадження».

Крім того, безпосередньо форма
постанови про накладення штрафу у
сфері містобудівної діяльності,
затверджена наказом Міністерства
регіонального розвитку, будівництва та
житлово-комунального господарства
України від 15.05.2012 року, № 240, передбачає
зазначення саме повного найменування
юридичної особи.

Більше того, в постанові Інспекції ДАБК
в Одеській області № 232 від 14.10.2013 року
зазначено найменування юридичної
особи, яка притягується до
відповідальності, а саме: винним у
вчиненні правопорушення визнано ПП «ТД
«Каштан», при цьому зазначено . Разом з тим, згідно Витягу
з Єдиного державного реєстру юридичних
осіб та фізичних осіб-підприємців №
17563122 станом на 15.11.2013 року, зазначене
повне найменування юридичної особи -
приватне підприємство Торговий дім
«Каштан», . При цьому в
графі «дані про відокремлені
підрозділи юридичної особи» вказано -
Одеська філія з питань житлового
будівництва приватного підприємства
«Торговий дім «Каштан», .

Таким чином, в оскаржуваній постанові
Інспекції ДАБК в Одеській області №232
від 14.10.2013 року не зазначено повного
найменування юридичної особи, яка
притягується до відповідальності, при
цьому зазначено код ЄДРПОУ Одеської
філії з питань житлового будівництва
приватного підприємства «Торговий Дім
«Каштан» 34737570. Тобто до
відповідальності притягується не
юридична особа, а філія, що суперечить
чинному законодавству.

Як вбачається з акту та наданих в
судовому засіданні пояснень, по суті
встановлених порушень, відповідач
зазначає, що відповідно до
містобудівних умов та обмежень №234 від
02.07.2012 року, житловий комплекс з
вбудовано-прибудованими приміщеннями
громадського призначення,
двоповерховим торгівельним центром та
підземним паркінгом за адресою: вул.
Люстдорфська дорога, 55, м. Одеса,
повинен споруджуватися однією чергою.
У відповідності до листа філії ДП
«Укрдержбудекспертиза» в Одеській
області №263101 від 04.10.2013 року (а.с. 9 том
ІІ), вказаний об'єкт відноситься до V
категорії складності. За даними
Інспекції ДАБК в Одеській області
дозвіл на виконання будівельних робіт
у ПП «ТД «Каштан» відсутній. Враховуючи
належність вказаного об'єкту
містобудування до V категорії для
набуття права на виконання будівельних
робіт замовник повинен був отримати
дозвіл на виконання будівельних робіт.

Разом з тим, суд не погоджується з
даними твердженнями відповідача, з
огляду на наступне.

Відповідно до вимог ч.ч. 2, 3 ст.32 Закону
України «Про регулювання
містобудівної діяльності», категорія
складності об'єкта будівництва
визначається відповідно до
будівельних норм та державних
стандартів на підставі класу наслідків
(відповідальності) такого об'єкта
будівництва. Віднесення об'єкта бу
дівництва до тієї чи іншої категорії
складності здійснюється проектною
організацією і замовником будівництва.

У судовому засіданні представники
відповідача обґрунтовуючи
правомірність оскаржуваної постанови
про накладення штрафу, посилалися на
лист філії ДП «Укрдержбудекспертиза» в
Одеській області №263101 від 04.10.2013 року, в
якому зазначено, що категорія
складності об'єкту будівництва
визначається з урахуванням
рекомендацій чинного нині (з 01.09.2013
року) ДСТУ-Н Б В.1.2-16:2013 «Визначення
класу наслідків (відповідальності) та
категорії складності об'єктів
будівництва», а саме п. 4.2. Також у
вказаному листі зазначено, що виходячи
з даних декларації початок виконання
будівельних робіт на думку філії ДП
«Укрдержбудекспертиза» в Одеській
області цей проект будівництва повинен
належати до V категорії складності
(а.с. 9 том ІІ).

При цьому, суд зазначає, що відповідно
до частини першої статті 58 Конституції
України закони та інші
нормативно-правові акти не мають
зворотної дії в часі, крім випадків,
коли вони пом'якшують або скасовують
відповідальність особи.

Як випливає з Рішення Конституційного
Суду України від 9 лютого 1999 року №
1/99-рп, частину першу статті 58
Конституції України щодо дії
нормативно-правового акта в часі треба
розуміти так, що вона починається з
моменту набрання цим актом чинності і
припиняється з втратою ним чинності,
тобто до події, факту застосовується
той закон або інший
нормативно-правовий акт, під час дії
якого вони настали або мали місце.

Відповідно зміст суб'єктивного права
особи слід визначати із застосуванням
законодавства, яке діяло на момент
виникнення відповідного права.

Водночас неприпустимість зворотної
дії нормативно-правового акта полягає
в тому, що запроваджені ним нові норми
не можуть застосовуватися до
правовідносин, які існували до
набрання ним чинності. Отже, приписи
нового нормативно-правового акта не
можуть змінити обсяг прав, який було
встановлено попередніми
нормативно-правовими актами.

Судом встановлено, що ДСТУ-Н Б В.1.2-16:2013
«Визначення класу наслідків
(відповідальності) та категорії
складності об'єктів будівництва», на
рекомендації якого посилалася філія ДП
«Укрдержбудекспертиза» в Одеській
області у своєму листі №263101 від 04.10.2013
року набрав чинності лише з 01.09.2013 року,
а отже на момент визначення категорії
складності вищезазначеного об'єкта
будівництва та отримання позивачем
дозволу на виконання будівельних робіт
вимоги вищезазначеного нормативного
акту не могли бути застосовані
позивачем.

На момент розробки проектної
документації, методика розробки та
визначення категорії складності
об'єкта будівництва була відсутня,
тобто діючим на той момент
законодавством не було передбачено,
оскільки з прийняттям ДБН А.2.2-3:2012
«Склад, порядок розроблення,
погодження та затвердження проектної
документації для будівництва»,
втратила Постанова щодо застосування
будівельних норм у частині віднесення
об'єктів будівництва до категорії
складності для подальшого
проектування і експертизи»,
затверджена рішенням
Науково-технічної ради Міністерства
регіонального розвитку та будівництва
за № 59 від 16.06.2011 року.

Для розрахунку категорії складності на
той період з 01.06.2012 року і до 01.11.2012 року
нормативною базою виступали: ДБН
В.1.2-14-2009 «Загальні принципи
забезпечення надійності та
конструктивної безпеки будівель,
споруд, будівельних конструкцій та
основ»; ДБН А.2.2-3-2012 «Склад та зміст
проектної документації на
будівництво»; постанова Кабінету
Міністрів України «Про затвердження
Порядку віднесення об'єктів
будівництва до IV і V категорії
складності» від 27 квітня 2011 року №557;
наказ Мінрегіонбуд «Про затвердження
Порядку розроблення проектної
документації на будівництво об'єктів»
№45 від 16.05.2011 року; Закон України «Про
об'єкти підвищеної небезпеки» від
18.01.2001 року № 2245-ІП; Закон України «Про
регулювання містобудівної діяльності»
від 17.02.2011 року № 3038-VI.

У відповідності з п. 4.11 ДБН А.2.2-3:2012
(чинного на момент визначення
категорії складності вищезазначеного
об'єкта будівництва та отримання
позивачем дозволу на виконання
будівельних робіт), проектування може
виконуватися за чергами будівництва, а
також із виділенням пускових
комплексів, якщо це передбачено
завданням на проектування. У цьому разі
стадія, яка затверджується або
схвалюється, розробляється в цілому на
об'єкт, у тому числі по чергах
будівництва, а також з виділенням
пускових комплексів. Інші стадії
розробляються відповідно до завдання
на проектування.

Відповідно до п. 1 розділу Містобудівні
умови та обмеження, Містобудівних умов
та обмежень забудови земельної ділянки
№234 від 02.07.2012 року, гранично допустима
висота будівель: житловий комплекс
змінної поверховості (від 15 до 22
поверхів), висотою до 80-ти метрів.

При цьому, жодних вказівок на
необхідність спорудження вказаного
об'єкту однією чергою, Містобудівні
умови та обмеження №234 від 02.07.2012 року -
не містять.

Згідно з п. 4.7 ДБН А.2.2-3:2012, категорія
складності об'єкта будівництва
визначається відповідно до
будівельних норм та державних
стандартів на підставі класу наслідків
(відповідальності) такого об'єкта
будівництва згідно з додатком М.

Таблиця М.1, Додатку М ДБН А.2.2-3:2012,
закріплює категорії складності
будівництва, при цьому СС2 клас
наслідків (відповідальності) будівлі
або споруди об'єднує дві категорії
складності об'єктів будівництва - ІІІ
та IV.

ССЗ клас (відповідальності) будівлі або
споруди містить лише V категорію
складності об'єктів будівництва.

Пункт 1 М.2 Додатку ДБН А.2.2-3:2012, зазначає,
що для об'єкта будівництва, до складу
якого входить декілька окремих
будинків, будівель або споруд
(комплекс), категорія складності
визначається окремо для кожного
будинку, будівлі, споруди.

Згідно з п. 5.1.4 ДБН В. 1.2-14-2009, «Незалежно
від класифікації за ознаками таблиці 1
слід встановлювати клас наслідків
(відповідальності) не менш ніж:

ССЗ - для об'єктів (будівель та споруд)
підвищеної небезпеки, визначених
згідно з законодавством;

СС2 - для висотних житлових громадських
будинків висотою від 73,5 м до 100 м;

ССЗ - для висотних житлових громадських
будинків висотою понад 100 м.

У технічному завданні на проектування
або в іншій договірній документації
має бути вказаний клас
відповідальності об'єкта, який
визначається замовником за
узгодженням із генеральним
проектувальником та організацією, яка
здійснює наукове супроводження
проектних робіт. Цей клас має бути
відомим власнику об'єкта і за згодою з
ним може бути підвищений».

У відповідності до посилання [8] п. 5.1.4
ДБН В.1.2-14-2009, до ст. 1 Закону України «Про
об'єкти підвищеної небезпеки», об'єкт
підвищеної небезпеки - об'єкт, на якому
використовуються, виготовляються,
переробляються, зберігаються або
транспортуються одна або кілька
небезпечних речовин чи категорій
речовин у кількості, що дорівнює або
перевищує нормативно встановлені
порогові маси, а також інші об'єкти як
такі, що відповідно до закону є
реальною загрозою виникнення
надзвичайної ситуації техногенного та
природного характеру.

Згідно з Додатку до звіту філії ТОВ
«Українська будівельна експертиза» в
Одеській області №3-008-12-КЧ/ОД по
експертизі конструктивної частини
проекту зазначеного житлового
комплексу (1-а черга будівництва) від
26.09.2012 року, Замовник спільно з
проектувальником, згідно ДБН В. 1.2-14-2009,
визначив категорію складності об'єкту -
III, клас наслідків СС2.

В розділі «Перевірка розрахунків
конструкцій споруди» зазначеного
звіту зазначено, що загальна висота від
фундаменту ростверку до покриття
машинного відділення ліфта - 80,2 м, при
цьому умовна висота споруди - 73,5 м.

З огляду на викладене, твердження
відповідача про віднесення вказаного
об'єкту до V категорії складності, є
необґрунтованим та таким, що
суперечить нормам чинного
законодавства.

Таким чином, судом встановлено, що
позивач, діючи в межах чинного
законодавства, а саме керуючись ДБН
В.1.2-14-2009, ДБН А.2.2-3:2012, отримавши
позитивний звіт експертизи
конструктивної частини проекту
зазначеного житлового комплексу (1-а
черга будівництва) №3-008-12-КЧ/ОД від
26.09.2012 року, виділивши у першій черзі
будівництва чотири пускових комплекси,
визначив категорію складності об'єкту -
III, клас наслідків СС2, на виконання ч.ч.
1, 2 ст. 34, ч. 1-8 ст. 36 «Про регулювання
містобудівної діяльності»,
зареєстрував декларації про початок
виконання будівельних робіт, а саме:

- Декларація про початок виконання
будівельних робіт від 28.09.2012 року №ОД
2 (перша черга; перший пусковий
комплекс);

- Декларація про початок виконання
будівельних робіт від 04.10.2012 року №ОД
4 (перша черга; другий пусковий
комплекс);

- Декларація про початок виконання
будівельних робіт від 04.10.2012 року №ОД
5 ( перша черга; третій пусковий
комплекс).

Після чого, позивачем було розпочато
будівельні роботи з будівництва
житлового комплексу з
вбудовано-прибудованими приміщеннями
громадського призначення,
двоповерховим торговельним центром та
підземним паркінгом за адресою: вул.
Люстдорфська дорога, 55, м. Одеса.

За таких обставин, під час розгляду
даної справи, суд дійшов висновку, що
постанова №232 від 14.10.2013 року про
накладення штрафу за правопорушення у
сфері містобудівної діяльності,
винесена посадовою особою Інспекції
ДАБК в Одеській області, якою КП
«Будова» було визнано винним у
вчиненні правопорушення,
передбаченого п. 5 ч. 3 ст. 2 Закону
України «Про відповідальність за
порушення у сфері містобудівної
діяльності» є необґрунтованою та
такою, що винесена без урахуванням
усіх обставин, що мали значення для її
прийняття, з порушенням норм
процесуального та матеріального права,
а отже підлягає скасуванню.

Зважаючи на те, що оскаржувана
постанова про накладення штрафу за
правопорушення у сфері містобудівної
діяльності є правовим актом
індивідуальної дії, яка відповідно до
повноважень суду, встановлених
частиною 2 статті 162 Кодексу
адміністративного судочинства
України, визнається судом протиправною
і скасовується, суд вважає за необхідне
згідно з частиною 2 статті 11 Кодексу
адміністративного судочинства України
вийти за межі позовних вимог та визнати
оскаржувану постанову протиправною.

Частиною 2 ст. 71 Кодексу
адміністративного судочинства України
передбачено, що в адміністративних
справах про протиправність рішень, дій
чи бездіяльність суб'єкта владних
повноважень обов'язок щодо доказування
правомірності свого рішення, дії чи
бездіяльності покладається на
відповідача, якщо він заперечує проти
адміністративного позову.

Отже, обов'язок доведення обставин, які
стали підставами для прийняття
спірного акту індивідуальної дії
покладено на Інспекцію державного
архітектурно-будівельного контролю в
Одеській області.

Відповідач не довів суду правомірність
прийнятого ним рішення.

У відповідності із ст. 70 КАС України
належними є докази, які містять
інформацію щодо предмету доказування.
Суд не бере до розгляду докази, які не
стосуються предмету доказування.
Сторони мають право обґрунтовувати
належність конкретного доказу для
підтвердження їхніх вимог або
заперечень. Згідно ст. 86 цього Кодексу,
суд оцінює докази, які є у справі, за
своїм внутрішнім переконанням, що
ґрунтується на їх безпосередньому,
всебічному, повному та об'єктивному
дослідженні.

Таким чином, на підставі ст. 10 КАС
України, згідно якої, усі учасники
адміністративного процесу є рівними та
ст. 11 КАС України, згідно якої розгляд і
вирішення справ у адміністративних
судах здійснюється на засадах
змагальності сторін та свободи в
наданні ними доказів, з'ясувавши
обставини у справі; перевіривши всі
доводи і заперечення сторін та надавши
правову оцінку всім наданим сторонами
на час розгляду справи доказам, суд
дійшов висновку, що позовні вимоги
обґрунтовані, підтверджені
матеріалами справи, у зв'язку з чим
підлягають задоволенню.

На підставі викладеного, керуючись
статтями 7, 8, 9, 10, 11, 71, 158-163 Кодексу
адміністративного судочинства
України, -

П О С Т А Н О
В И В:

Адміністративний позов приватного
підприємства «Торговий дім «Каштан» до
Інспекції державного
архітектурно-будівельного контролю в
Одеській області про скасування
постанови № 232 від 14.10.2013 року про
накладення штрафу за правопорушення у
сфері містобудівної діяльності, -
задовольнити.

Визнати протиправною та скасувати
постанову Інспекції державного
архітектурно-будівельного контролю в
Одеській області № 232 від 14.10.2013 року
про накладення штрафу за
правопорушення у сфері містобудівної
діяльності.

Постанова суду набирає законної
сили після закінчення строку на
подання апеляційної скарги. Якщо
апеляційну скаргу не буде подано в
строк, встановлений ст. 186 КАС України,
постанова суду набирає законної сили
після закінчення цього строку. У разі
подання апеляційної скарги постанова,
якщо її не скасовано, набирає законної
сили після розгляду справи апеляційним
судом.

Постанова суду може бути оскаржена до
Одеського апеляційного
адміністративного суду шляхом подачі
апеляційної скарги до Одеського
окружного адміністративного суду
протягом десяти днів з дня отримання
копії постанови.

Повний текст постанови складений та
підписаний суддею 31 січня 2014 року.

Суддя
С.О.
Cтефанов