Справа № 813/8977/13-а
Суддя: Сасевич Олександр Михайлович
Дата ухвалення: 2014-01-20 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ЛЬВІВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ
з питань залишення позовної заяви без
№ 813/8977/13-а
Львівський окружний адміністративний
суд в складі:
Головуючого - судді Сасевича О.М.
за участю секретаря судового засідання
представника позивача Покрови Л.Ю.,
представника відповідача Лешика І.П.,
розглянувши у відкритому судовому
засіданні клопотання представника
відповідача про залишення позовної
заяви без розгляду в адміністративній
справі за позовом Товариства з
обмеженою відповідальністю «Колібрі»
до Інспекції державного
архітектурно-будівельного контролю у
Львівській області про скасування
постанови про накладення штрафу за
правопорушення у сфері містобудівної
діяльності №1Ш/79-ю/пл від 13.08.2013 року,-
28 листопада 2013 року Товариство з
обмеженою відповідальністю «Колібрі»
звернулося до суду із позовом до
Інспекції державного
архітектурно-будівельного контролю у
Львівській області, в якому просить
скасувати постанову про накладення
штрафу за правопорушення у сфері
містобудівної діяльності №1Ш/79-ю/пл від
Ухвалою судді від 29 листопада 2013 року
відкрито провадження в
адміністративній справі №813/8977/13-а.
У зв'язку із розглядом заяви про
поновлення строків, з якою позивач
звернувся до суду одночасно із
поданням позову, судом було визнано
поважними причини пропуску строку
звернення до суду із вказаним
адміністративним позовом.
У судовому засіданні 20.01.2014 року
представником відповідача подано
клопотання про залишення позовної
заяви без розгляду на підставі
положень ст.100 КАС України, оскільки
відсутні правові підстави для
поновлення строку звернення до суду, що
викладені у заяві позивача про
«поновлення строків», позаяк такий
строк пропущено із неповажних причин.
Таким чином, враховуючи подане
представником відповідача клопотання
та долучені до матеріалів справи
додаткові документи та докази, судом
було поставлено на вирішення
клопотання про залишення без розгляду
Представник позивача раніше подану
заяву про поновлення строку звернення
до суду із позовом підтримав, просив
суд визнати причини пропуску такого
строку поважними та заперечив проти
залишення позовної заяви без розгляду.
Представник відповідача вказав, що
позивачем пропущений строк звернення
до суду із даним адміністративним
позовом. Вважає, що необізнаність
позивача не може вважатись поважною
причиною пропуску строку звернення до
адміністративного суду. Окрім цього,
представник відповідача у судовому
засіданні наполягав на застосуванні до
позивача наслідків пропуску строку для
звернення до суду з цим позовом, саме:
просив залишити позовну заяву без
Заслухавши думку представників сторін,
перевіривши матеріали справи, суд
дійшов наступних висновків.
Завданням адміністративного
судочинства відповідно до ч.1 ст.2
Кодексу адміністративного судочинства
України є захист прав, свобод та
інтересів фізичних осіб, прав та
інтересів юридичних осіб у сфері
публічно-правових відносин від
порушень з боку органів державної
влади, органів місцевого
самоврядування, їхніх посадових і
службових осіб, інших суб'єктів при
здійсненні ними владних управлінських
функцій на основі законодавства, в тому
числі на виконання делегованих
повноважень шляхом справедливого,
неупередженого та своєчасного
розгляду адміністративних справ.
Відповідно до ч.1 ст.99 Кодексу
адміністративного судочинства
України, адміністративний позов може
бути подано в межах строку звернення до
адміністративного суду, встановленого
цим Кодексом або іншими законами, а,
згідно з ч.2 цієї ж статті, для звернення
до адміністративного суду за захистом
прав, свобод та інтересів особи
встановлюється шестимісячний строк,
який, якщо не встановлено інше,
обчислюється з дня, коли особа
дізналася або повинна була дізнатися
про порушення своїх прав, свобод чи
Згідно ст.99 ч.5 КАС України, для
звернення до адміністративного суду
щодо оскарження рішення суб'єкта
владних повноважень, на підставі якого
ним може бути заявлено вимогу про
стягнення грошових коштів,
встановлюється місячний строк. В той же
час, як встановлено ст.99 ч.3 КАС України,
для захисту прав, свобод та інтересів
особи цим Кодексом та іншими законами
можуть встановлюватися інші строки для
звернення до адміністративного суду,
які, якщо не встановлено інше,
обчислюються з дня, коли особа
дізналася або повинна була дізнатися
про порушення своїх прав, свобод чи
Таким чином, КАС України передбачено,
що інші закони можуть містити інші
строки звернення до адміністративного
суду.
Відповідно до ст.5 Закону України «Про
відповідальність за правопорушення у
сфері містобудівної діяльності»,
архітектурно-будівельної інспекції
України або її територіального органу
може бути оскаржено до суду протягом 15
днів з дня її винесення з повідомленням
про таке оскарження у той самий строк
органу, який виніс постанову.
Тобто, Законом України «Про
відповідальність за правопорушення у
сфері містобудівної діяльності»
встановлено інший строк на оскарження
постанови відповідача, який
обчислюється з дня її винесення.
Так, позивач оскаржує постанову
№1Ш/79-ю/пл від 13.08.2013 року про накладення
штрафу за правопорушення у сфері
містобудівної діяльності.
Крім того, з тексту постанови
вбачається, що останню отримано
керівником ТзОВ «Колібрі» Мотильовим
В.В. 13.08.2013 року, про що свідчить його
Спірна постанова датована 13 серпня 2013
року і 15-денний строк на її оскарження
сплинув 29 серпня 2013 року, тоді як із
позовом до адміністративного суду
позивач звернувся тільки 28 листопада
2013 року, що вбачається з відбитку
вхідного штампу суду.
Представник позивача наголошує на
тому, що Підприємство із-за
необізнаності у вересні 2013 року
звернулось із позовом до
Господарського суду Львівської
У даному випадку, суд звертає увагу
позивача на те, що законодавче
визначення меж юрисдикції
адміністративних судів в частині
віднесення саме до їх компетенції
спорів щодо оскарження рішення
суб'єкта владних повноважень є
однозначним, не передбачає двоякого
тлумачення та протягом часу звернення
позивача до Господарського суду
Львівської області і
адміністративного суду, не
Як на поважність пропуску строку для
звернення до суду, позивач посилається
і на те, що відповідачем не роз'яснено
позивачу його права та порядок
оскарження спірної постанови, але
вищенаведене твердження позивача
спростовується самою спірною
постановою, у тексті якої зазначено про
строк набрання цією постановою
законної сили та порядок її оскарження.
Загалом, виходячи з принципу юридичної
визначеності та, зокрема, беручи до
уваги рішення Європейського суду з
прав людини від 28.03.2006 року у справі
суд зазначає, що статтею 99 КАС України
визначаються строки звернення до
адміністративного суду з
адміністративним позовом з метою
досягнення юридичної визначеності у
публічно-правових відносинах. Ці
строки обмежують час, протягом якого
такі правовідносини можуть вважатися
спірними; після їх завершення, якщо
ніхто не звернувся до суду за
вирішенням спору, відносини стають
стабільними. Строк звернення до
адміністративного суду з
адміністративним позовом - проміжок
часу після виникнення спору у
публічно-правових відносинах, протягом
якого особа має право звернутися до
адміністративного суду із позовною
заявою за вирішенням цього спору і
захистом своїх прав, свобод чи
інтересів. У свою чергу, встановлення
процесуальних строків законом та судом
передбачено з метою дисциплінування
учасників адміністративного
судочинства та своєчасного виконання
ними передбачених Кодексом
адміністративного судочинства України
певних процесуальних дій.
Отже, дотримання строку звернення з
адміністративним позовом є однією з
умов для реалізації права на позов у
публічно-правових відносинах.
Окрім того, посилання на юридичну
необізнаність позивача, з урахуванням
принципу, закріпленого ст.68
Конституції України, на думку суду,
також не може бути належною та
безумовною підставою для висновку про
наявність підстав щодо поновлення
строку звернення із позовом.
Оцінюючи поважність цієї причини, слід
виходити з того, що причина пропуску
строку є поважною, якщо вона відповідає
одночасно усім таким умовам:
1)це обставина або кілька обставин, яка
безпосередньо унеможливлює або
ускладнює можливість вчинення
процесуальних дій у визначений законом
або судом строк;
2)це обставина, яка виникла об'єктивно,
незалежно від волі особи, яка
3)ця причина виникла протягом строку,
4)ця обставина підтверджується
належними і допустимими засобами
Вищий адміністративний суд України
звертав увагу на те, що поважними
причинами пропуску строку звернення до
суду визнаються обставини, які є
об'єктивно непереборними та не
залежать від волевиявлення сторони і
пов'язані з дійсними істотними
перешкодами чи труднощами, для
своєчасного вчинення відповідних
процесуальних дій (Ухвала ВАС України
від 22.02.2011року).
Таким чином, суд вважає обставини,
якими позивач обґрунтовує поважність
причин пропуску строку звернення до
адміністративного суду такими, що не
були об'єктивно непереборними для
своєчасного звернення до належного
суду.
Відповідно до статті 100 Кодексу
адміністративного судочинства
України, адміністративний позов,
поданий після закінчення строків,
установлених законом, залишається без
розгляду, якщо суд на підставі позовної
заяви та доданих до неї матеріалів не
знайде підстав для визнання причин
пропуску строку звернення до
адміністративного суду поважними, про
що постановляється ухвала. Позовна
заява може бути залишена без розгляду
як на стадії вирішення питання про
відкриття провадження в
адміністративній справі без
проведення судового засідання, так і в
ході підготовчого провадження чи
судового розгляду справи.
Згідно ч.3 ст.162 КАС України, якщо в ході
судового розгляду справи суд
встановить, що провадження у справі
відкрито за позовною заявою, поданою з
пропущенням установленого законом
строку звернення до адміністративного
суду, або викладений в ухвалі про
відкриття провадження у справі
висновок суду про визнання причин
пропуску строку звернення до
адміністративного суду поважними був
передчасним, і суд не знайде інших
підстав для визнання причин пропуску
строку звернення до адміністративного
суду поважними, позовна заява
залишається без розгляду.
У відповідності до п.9 ч.1 ст.155 КАС
України, суд своєю ухвалою залишає
позовну заяву без розгляду, якщо
позовну заяву подано з пропущенням
встановленого законом строку
звернення до адміністративного суду і
суд не знайшов підстав для визнання
причин пропуску строку звернення до
адміністративного суду поважними.
Отже, оскільки позивачем позовну заяву
було подано до суду після закінчення
строків звернення до суду, при цьому не
надано суду достатніх доказів, які б
свідчили про поважність пропуску
строку звернення із таким позовом, а
наведені обставини не є поважними
причинами, при цьому, матеріали справи
свідчать про недотримання позивачем
визначеного строку звернення до суду,
тому суд приходить до висновку про
відсутність правових підстав для його
поновлення, наслідком чого є залишення
позовної заяви без розгляду.
Керуючись ст.ст.2, 99, 100, 106, 107, 155, 160, 162, 165
Кодексу адміністративного судочинства
України, суд,-
Клопотання представника відповідача
про залишення без розгляду позовної
Залишити без розгляду позовну заяву
Товариства з обмеженою
відповідальністю «Колібрі» до
Інспекції державного
архітектурно-будівельного контролю у
Львівській області про скасування
постанови про накладення штрафу за
правопорушення у сфері містобудівної
діяльності №1Ш/79-ю/пл від 13.08.2013 року.
Апеляційна скарга на ухвалу суду
подається до Львівського апеляційного
адміністративного суду через
Львівський окружний адміністративний
суд протягом п'яти днів з дня
проголошення ухвали. Копія апеляційної
скарги одночасно надсилається особою,
яка її подає, до Львівського
апеляційного адміністративного суду. У
разі якщо ухвалу було постановлено в
письмовому провадженні або згідно з
частиною третьою статті 160 цього
Кодексу, або без виклику особи, яка її
оскаржує, апеляційна скарга подається
протягом п'яти днів з дня отримання
Ухвала суду першої інстанції набирає
законної сили в порядку, визначеному
ст.254 КАС України.

Суддя
Сасевич О.М.

Повний текст ухвали виготовлений та
підписаний 22 січня 2014 року.