Справа № 619/119/14-а
Суддя: Нечипоренко І. М.
Дата ухвалення: 2014-01-21 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

справа № 619/119/14-а
УХВАЛА

21 січня 2014 року суддя Дергачівського
районного суду Харківської області
Нечипоренко І.М., розглянувши
адміністративний позов ОСОБА_1 до БДПС
ВДАІ м. Харкова головного управління
МВС України в Харківській області про
визнання незаконним протоколу про
адміністративне правопорушення,

встановив:

ОСОБА_1 звернувся до суду з указаним
вище адміністративним позовом, в якому
просить визнати незаконним та
скасувати протокол серії АБ2 №118573 від 27
грудня 2013 року про адміністративне
правопорушення, передбаченого ст. 124
КУпАП.

При вирішенні питання про відкриття
провадження в адміністративній справі,
суддя дійшов до висновку про відмову у
відкритті провадження у справі з
наступних мотивів.

Справу в адміністративному суді може
бути порушено за наявності між
сторонами публічно правового спору,
оскільки у розумінні ст.3 КАС України
справа адміністративної юрисдикції це
переданий на вирішення
адміністративного суду публічно
правовий спір, у якому хоча б однією зі
сторін є орган виконавчої влади, орган
місцевого самоврядування, їхня
посадова чи службова особа або інший
субєкт, який здійснює владні
управлінські функції на основі
законодавства, у тому числі на
виконання делегованих повноважень.

До адміністративних судів відповідно
до ст.2 КАС України можуть бути
оскаржені будь які рішення, дії чи
бездіяльність суб'єктів владних
повноважень, крім випадків, коли щодо
таких рішень, дій чи бездіяльності
Конституцією чи законами України
встановлено інший порядок судового
провадження. Позивач на власний розсуд
визначає чи порушені його права та
охоронювані законом інтереси
рішеннями, дією чи бездіяльністю
суб'єкта владних повноважень у сфері
публічно правових відносин.

Юрисдикція адміністративних судів
поширюється (ст.17 КАСУ) на публічно
правові спори фізичних чи юридичних
осіб із суб'єктом владних повноважень
щодо скарження його рішень(нормативно
правових актів чи правових актів
індивідуальної дії), дій чи
бездіяльності.

Нормативно-правові акти - це правові
акти управління, що встановлюють,
змінюють, припиняють (скасовують)
адміністративно-правові норми та
містять приписи, що встановлюють
загальні правила регулювання
однотипних відносин у сфері виконавчої
влади, розраховані на тривале
застосування, регламентуючи однотипні
суспільні відносини у певних галузях і,
як правило, розраховані на
довгострокове та багаторазове їх
застосування. Індивідуальні акти
управління стосуються конкретних осіб
та їхніх відносин і мають виражений
правозастосовний характер. Головною
рисою таких актів є їхня конкретність,
чітке формулювання конкретних
юридичних волевиявлень суб'єктами
адміністративного права, які видають
такі акти; розв'язання за їх допомогою
конкретних справ або питань, що
виникають у сфері державного
управління з чіткою визначеністю
адресата - конкретної особи або осіб та
виникненням конкретних
адміністративно-правових відносин,
обумовлених цими актами.

Нормативно-правові акти можуть бути
оскаржені широким колом осіб (фізичних
та юридичних), яких вони стосуються.
Індивідуальні ж акти можуть бути
оскаржені лише особами, безпосередні
права, свободи чи охоронювані законом
інтереси яких такими актами порушені.

Згідно з частиною другою статті
124 Конституції України юрисдикція
судів поширюється на всі
правовідносини, що виникають у державі.
Отже, суди розглядають виключно спори,
які виникають між учасниками певних
правовідносин. Виходячи з наведеного,
відсутність правовідносин виключає
можливість звернення до суду, оскільки
відсутнє право, що підлягає судовому
захисту.

Відтак, суд не повинен розглядати
справу в тому разі, якщо пред'явлені
позивачем вимоги не випливають із
певних правовідносин, а отже, не
підпадають під судову юрисдикцію.

Отже, протокол не є рішеннями суб'єкта
владних повноважень, у розумінні норм
КАС України, та не спричиняє
виникнення будь-яких прав і обов'язків
осіб чи суб'єктів владних повноважень,
а отже, не породжує правовідносин, що
можуть бути предметом спору.

Статтею 254 КУпАП передбачено, що
про вчинення адміністративного
правопорушення складається протокол
уповноваженими на те посадовою особою
або представником громадської
організації чи органу громадської
самодіяльності.

Положеннями Кодексу України про
адміністративні правопорушення не
передбачено можливості для оскарження
протоколу про адміністративне
правопорушення, оскільки останній не
спричиняє виникнення будь-яких прав і
обов'язків осіб, а відтак, не породжує
правовідносин, що можуть бути
предметом спору, адже протокол лише
фіксує факт вчинення
адміністративного правопорушення.

Питання про законність чи
незаконність складання протоколу
вирішується при розгляді протоколу про
адміністративне правопорушення.
Складання протоколу про
адміністративне правопорушення не
передбачає накладення на особу
адміністративного стягнення, оскільки
протокол лише встановлює будь-які
фактичні дані, на основі яких, у
визначеному законом порядку, орган
(посадова особа) встановлює наявність
чи відсутність адміністративного
правопорушення, винність даної особи в
його вчиненні та інші обставини, що
мають значення для правильного
вирішення справи доказом по справі про
адміністративне правопорушення.

Відповідно до пункту 1 частини 2 статті
17 Кодексу адміністративного
судочинства України юрисдикція
адміністративних судів поширюється на
публічно-правові спори фізичних чи
юридичних осіб із суб'єктом владних
повноважень щодо оскарження його
рішень (нормативно-правових актів чи
правових актів індивідуальної дії), дій
чи бездіяльності.

За змістом цієї норми предмет
оскарження за правилами
адміністративного судочинства повинен
мати юридичне значення, тобто впливати
на коло прав, свобод, законних
інтересів чи обов'язків, встановлені
законом умови їх реалізації.

Відповідно статті 17 Кодексу
адміністративного судочинства України
юрисдикція адіністративних судів не
поширюється на справи про скасування
протоколів про адміністративне
правопорушення. Зазначена вимога не є
публічно-правовим спором, а отже не
підпадає під юрисдикцію
адміністративного суду.

Як вбачається з поданих матеріалів
справи, ОСОБА_1 оскаржує протокол про
адміністративне правопорушення, в
якому викладені та зафіксовані певні
обставини, при цьому, він не породжує
ніяких прав та обов'язків як для особи,
що його склала, так і для інших осіб.
Отже, протокол не є рішенням в
розумінні ст. 17 КАС України, оскільки не
впливає на права і обов'язки осіб, а
лише містить процес та результати
роботи інспектора ДПС.

Таким чином, протокол про
адміністративне правопорушення не
може бути предметом оскарження в
порядку адміністративного
судочинства, оскільки відповідно до п.2
ч.1 ст. 18 КАС України предметом
оскарження можуть бути рішення у
справах про притягнення до
адміністративної відповідальності.

Згідно п.2 ч.1 ст. 18 КАС України, місцевим
загальним судам як адміністративним
судам підсудні усі адміністративні
справи з приводу рішень, дій чи
бездіяльності суб'єктів владних
повноважень у справах про притягнення
до адміністративної відповідальності.

Згідно до п.1 ч.1 ст. 109 КАС України, суддя
відмовляє у відкритті провадження в
адміністративній справі лише, якщо
заяву не належить розглядати в порядку
адміністративного судочинства.

Таким чином, у судді є процесуальні
підстави для відмови у відкритті
провадження в адміністративній справі,
оскільки справу не належить розглядати
в порядку адміністративного
судочинства, а даному протоколу буде
надана правова оцінка судом під час
розгляду справи про адміністративне
правопорушення, відповідно до статей
278-280 КУпАП, оскільки згідно ст. 221 КУпАП
розгляд даного правопорушення
підвідомчий суду.

Копія ухвали про відмову у відкритті
провадження в адміністративній справі
невідкладно надсилається особі, яка
подала позовну заяву, разом із позовною
заявою та усіма доданими до неї
матеріалами.

На підставі викладеного, керуючись ч.1
п.1, ч. 3 ст. 109, ст.ст.158, 165 КАС України,
суддя -

ухвалив:

У відкритті провадження в
адміністративній справі за позовом
ОСОБА_1 до БДПС ВДАІ м. Харкова
головного управління МВС України в
Харківській області про визнання
незаконним протоколу про
адміністративне правопорушення
відмовити.

Роз'яснити, що даному протоколу буде
дана правова оцінка під час розгляду
справи про адміністративне
правопорушення відповідно до норм
Кодексу України про адміністративні
правопорушення.

Копію ухвали невідкладно надіслати
ОСОБА_1 разом із позовною заявою та
усіма доданими до неї матеріалами.

Ухвала може бути оскаржена в
апеляційному порядку до Харківського
апеляційного адміністративного суду
через Дергачівський районний суд
Харківської області шляхом подачі
апеляційної скарги особою, яка її
оскаржує, протягом п'яти днів з дня
отримання копії ухвали, з одночасним її
надсиланням особою, яка її подає, до
суду апеляційної інстанції.

Суддя
І.М. Нечипоренко