Справа № 823/3322/13-а
Суддя: А.В. Каліновська
Дата ухвалення: 2013-11-21 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

21 листопада 2013 року
справа № 823/3322/13-а

м. Черкаси

11 год. 35 хв.

Черкаський окружний адміністративний
суд у складі:

головуючого судді Каліновської А.В.,

при секретарі судового засідання
Хіврич В.В.,

за участю представника позивача
Грязона Р.М.,

розглянувши у відкритому судовому
засіданні адміністративну справу за
позовом публічного акціонерного
товариства "Уманьавтодор» до
інспекції державного
архітектурно-будівельного контролю у
Запорізькій області, заступника
начальника інспекції державного
архітектурно-будівельного контролю у
Запорізькій області Оверчука
Олександра Володимировича про
визнання протиправною та скасування
постанови,

ВСТАНОВИВ:

Позивач звернувся в Черкаський
окружний адміністративний суд з
вищезазначеним адміністративним
позовом, в якому просить визнати
протиправною та скасувати постанову
заступника начальника інспекції
державного архітектурно-будівельного
контролю у Запорізькій області
Оверчука Олександра Володимировича №97
від 15.10.2013.

Позовні вимоги обґрунтовані тим, що
головним державним інспектором
Запорізького інспекційного відділу
інспекції державного
архітектурно-будівельного контролю у
Запорізькій області винесено припис
від 03.10.2013, в якому зазначено, що за
результатами планової перевірки на
об'єкті «будівництво автотранспортної
магістралі через р. Дніпро у м.
Запоріжжя» встановлено, що ліцензія,
яка видана ВАТ «Уманьавтодор» на
провадження господарської діяльності,
пов'язаної зі створенням об'єктів
архітектури не дає право на
будівництво об'єктів підвищеної
небезпеки, яким є вищезазначений
об'єкт. Згідно з вказаним приписом
позивач мав усунути недоліки до 17.10.2013 і
повідомити про це відповідача у той
самий строк. 24.12.2012 позивач усунув
недоліки вказані у приписі, про що
повідомив відповідача листом від
10.10.2013, однак не дивлячись на виконання
припису у встановлений у строк,
відповідач виніс оскаржувану
постанову про накладення штрафу. Крім
того, позивач зазначив, що на підставі
договорів субпідряду, будівництво
вказаного об'єкту, ведуть інші суб'єкти
господарювання, які мають відповідні
ліцензії.

В судовому засіданні представник
позивача позов підтримав, просив його
задовольнити з підстав зазначених
вище.

Відповідач про час, дату та місце
судового засідання повідомлений
належним чином, подав до суду
заперечення, в яких позов не визнав,
зазначив, що оскаржувана постанова
винесена за результатами розгляду
протоколу про правопорушення у сфері
містобудування, просив справу
розглядати за відсутності його
представника.

Заслухавши пояснення представника
позивача, розглянувши подані документи
і матеріали, оцінивши належність,
допустимість, достовірність кожного
доказу окремо, а також достатність і
взаємний зв'язок доказів у їх
сукупності, суд прийшов до висновку, що
позов не підлягає задоволенню,
виходячи з наступного.

Відповідно до Закону України «Про
регулювання містобудівної діяльності»
від 17.02.2011№3038, Положення про Державну
архітектурно-будівельну інспекцію
України, що затверджено Указом
Президента України від 08.04.2011 №439/2011
Держархбудінспекція України здійснює
свої повноваження безпосередньо та
через свої територіальні органи в
Автономній Республіці Крим, областях,
містах Києві та Севастополі або
міжрегіональні (повноваження яких
поширюються на декілька регіонів)
територіальні органи. Основними
завданнями Держархбудінспекції
України є реалізація державної
політики з питань державного
архітектурно-будівельного контролю,
контролю у сфері житлово-комунального
господарства.

Держархбудінспекція України
відповідно до покладених на неї
завдань: здійснює в межах своїх
повноважень державний контроль за
дотриманням, зокрема юридичними і
фізичними особами державних
будівельних норм, стандартів і правил
під час виконання підготовчих і
будівельних робіт, перепланування та
реконструкції (дообладнання)
житлового фонду, будівель громадського
призначення, елементів упорядження
територій для задоволення потреб осіб
з обмеженими фізичними можливостями та
інших маломобільних груп населення та
проводить перевірки дотримання
суб'єктами у сфері
житлово-комунального господарства
державних стандартів, норм і правил у
сфері благоустрою.

Процедура здійснення заходів,
спрямованих на дотримання вимог
законодавства у сфері містобудівної
діяльності, будівельних норм,
державних стандартів і правил та
ліцензійних умов провадження
господарської діяльності, пов'язаної з
будівництвом об'єкта архітектури
визначається Порядком здійснення
державного архітектурно-будівельного
контролю, що затверджений постановою
Кабінету Міністрів України від 23
травня 2011 р. N 553 (Далі Порядок №553).

Відповідно до положень вказаного
Порядку державний
архітектурно-будівельний контроль
здійснюється Держархбудінспекцією та
її територіальними органами (далі -
інспекції). Державний
архітектурно-будівельний контроль
здійснюється за дотриманням, зокрема
вимог законодавства у сфері
містобудівної діяльності, проектної
документації, будівельних норм,
державних стандартів і правил,
технічних умов, інших нормативних
документів під час виконання
підготовчих і будівельних робіт,
архітектурних,

інженерно-технічних і конструктивних
рішень, застосування будівельної
продукції.

В судовому засіданні встановлено, що
головними державними інспекторами
Запорізького відділу інспекції
державного архітектурно-будівельного
контролю у Запорізькій області на
підставі наказу інспекції державного
архітектурно-будівельного контролю у
Запорізькій області від 22.03.2013 №39-ОД
про затвердження плану-графіка
планових перевірок на ІІ квартал 2013
року у сфері містобудівної діяльності,
будівельних норм, державних стандартів
і правил проведено перевірку об'єкта
будівництва -автотранспортної
магістралі через р. Дніпро у м.
Запоріжжя.

За результатами проведеної перевірки
складено акт від 18.06.2013, у якому
зазначено, що будівельні роботи з
будівництва автотранспортної
магістралі через м. Дніпро у м.
Запоріжжя виконуються на підставі
дозволу на виконання будівельних робіт
від 07.02.2012 №ЗП 0, виданого
інспекцією державного
архітектурно-будівельного контролю у
Запорізькій області. Генеральним
підрядником будівництва вказаної
автотранспортної магістралі є ВАТ
«Уманьавтодор». Ліцензія, яка видана
ВАТ «Уманьавтодор» на провадження
господарської діяльності пов'язаної зі
створенням об'єктів архітектури
(будівництво транспортних споруд,
будівельні та монтажні роботи), не дає
права на будівництво об'єктів
підвищеної небезпеки, яким є
вищезазначений об'єкт.

За результатами вказаної вище
перевірки головним державним
інспектором Запорізького
інспекційного відділу інспекції
державного архітектурно-будівельного
контролю у Запорізькій області
винесено припис від 03.10.2013, у якому
висунуто вимогу ВАТ «Уманьавтодор» про
усунення порушення - до 17.10.2013 отримати
право на будівництво об'єктів
підвищеної небезпеки та в подальшому
здійснювати господарську діяльність,
пов'язану зі створенням об'єктів
архітектури, що підлягає ліцензуванню,
у відповідності з переліком робіт
провадження господарської діяльності,
пов'язаної із створенням об'єктів
архітектури, зазначених у додатку до
ліцензії.

Крім вищезазначеного припису, головним
державним інспектором Запорізького
інспекційного відділу інспекції
державного архітектурно-будівельного
контролю у Запорізькій області
складено протокол про правопорушення у
сфері містобудівної діяльності від
03.10.2013р. у якому зазначено про виявлення
порушення, а саме ліцензія, яка видана
ПАТ «Уманьавтодор» на провадження
господарської діяльності пов'язаної зі
створенням об'єктів архітектури
(будівництво транспортних споруд,
будівельні та монтажні роботи), не дає
права на будівництво об'єктів
підвищеної небезпеки, яким є
вищезазначений об'єкт.

Постановою заступника начальника
інспекції державного
архітектурно-будівельного контролю у
Запорізькій області від 15.10.2013 на ПАТ
«Уманьавтодор» за порушення ст. 17
Закону України «Про архітектурну
діяльність» на підставі п. 1 ч. 4 ст. 2
Закону України «Про відповідальність
за правопорушення у сфері
містобудівної діяльності» накладено
штраф у розмірі 103230 грн. 00 коп.

Згідно положень п. 16-17 Порядку за
результатами державного
архітектурно-будівельного контролю
посадовою особою інспекції
складається акт перевірки відповідно
до вимог, установлених цим Порядком. У
разі виявлення порушень вимог
законодавства у сфері містобудівної
діяльності, крім акта перевірки,
складається протокол разом з приписом
усунення порушення вимог
законодавства у сфері містобудівної
діяльності, будівельних норм,
державних стандартів і правил або
приписом про зупинення підготовчих та
будівельних робіт, які виконуються без
повідомлення, реєстрації декларації
про початок їх виконання або дозволу на
виконання будівельних робіт (далі -
припис).

Відповідно до п. 20 Порядку протокол
протягом трьох днів після його
складення та всі матеріали перевірки
подаються керівникові відповідної
інспекції або його заступникові для
винесення постанови про накладення
штрафу, передбаченої законодавством
України.

В силу ч. 1 ст. 17 Закону України «Про
архітектурну діяльність» господарська
діяльність, пов'язана із створенням
об'єкта архітектури, підлягає
ліцензуванню відповідно до
законодавства.

Пунктом 1 ч. 4 ст. 2 Закону України «Про
відповідальність за правопорушення у
сфері містобудівної діяльності»
передбачено, що суб'єкти
містобудування, які здійснюють
господарську діяльність, пов'язану із
створенням об'єктів архітектури, що
підлягає ліцензуванню, чи доручають
виконання окремих видів робіт
відповідальним виконавцям, які згідно
із законодавством повинні мати
кваліфікаційний сертифікат, несуть
відповідальність у вигляді штрафу за
такі правопорушення, зокрема
здійснення господарської діяльності,
що підлягає ліцензуванню, без
отримання в установленому порядку
ліцензії - у розмірі дев'яноста
мінімальних заробітних плат.

Отже законодавством передбачена
відповідальність суб'єктів
містобудування, які здійснюють
господарську діяльність, пов'язану із
створенням об'єктів архітектури, що
підлягає ліцензуванню у разі
відсутності відповідної ліцензії, не
залежно від виконання таких робіт
іншими суб'єктами господарювання.

Відповідно до ч. 2 ст. 1 Закону України
«Про відповідальність за
правопорушення у сфері містобудівної
діяльності» вчинення суб'єктами
містобудування правопорушень у сфері
містобудівної діяльності тягне за
собою відповідальність, передбачену
цим та іншими законами України.

Враховуючи аналіз вищезазначених норм
законодавства, вбачається, що вчинення
суб'єктами містобудування
правопорушень у сфері містобудівної
діяльності тягне за собою
відповідальність, не залежно від
виконання припису про усунення
порушення вимог законодавства у сфері
містобудівної діяльності, будівельних
норм, який складено разом із протоколом
про правопорушення у сфері
містобудівної діяльності.

Крім того, слід звернути увагу, що за
невиконання припису щодо усунення
порушення вимог законодавства у сфері
містобудівної діяльності, будівельних
норм, державних стандартів і правил
суб'єкти містобудування несуть
відповідальність у вигляді штрафу у
розмірі десяти мінімальних заробітних
плат (п. 1 ч. 6 ст. 2 Закону України «Про
відповідальність за правопорушення у
сфері містобудівної діяльності»)

Отже виконання припису не звільняє
суб'єкта містобудування від
відповідальності за вчинене
правопорушення у сфері містобудівної
діяльності.

Згідно із ч.1 ст.11 КАС України розгляд і
вирішення справ в адміністративних
судах здійснюється на засадах
змагальності сторін та свободи в
наданні ними суду своїх доказів і у
доведенні перед судом їх
переконливості.

У відповідності до ч.1 ст.71 КАС України
кожна сторона повинна довести ті
обставини, на які вона посилається як
на підставу своїх вимог або заперечень,
крім випадків, встановлених цим
Кодексом.

При цьому в силу ч.2 ст. 71 КАС України в
адміністративних справах про
протиправність рішень, дій чи
бездіяльності суб'єкта владних
повноважень обов'язок щодо доказування
правомірності свого рішення, дії чи
бездіяльності покладається на
відповідача, якщо він заперечує проти
адміністративного позову.

Відповідач у своїх запереченнях
обґрунтував правомірність
оскаржуваної постанови.

Натомість представник позивача
вмотивованих доводів на підтвердження
позову не навів.

Таким чином, з'ясувавши обставини
справи та перевіривши їх доказами, суд
дійшов висновку про відмову у
задоволенні позову.

В силу статті 94 КАС України стягнення з
Державного бюджету України судового
збору на користь позивача не підлягає.

Керуючись ст.ст. 14, 86, 94, 159-163, 167 Кодексу
адміністративного судочинства
України, суд,-

ПОСТАНОВИВ:

В задоволенні адміністративного
позову - відмовити.

Постанова набирає законної сили після
закінчення строку подання апеляційної
скарги, яка може бути подана до
Київського апеляційного
адміністративного суду через
Черкаський окружний адміністративний
суд протягом десяти днів з дня
проголошення постанови. У разі
застосування судом частини третьої
статті 160 Кодексу адміністративного
судочинства України, а також прийняття
постанови у письмовому провадженні,
апеляційна скарга подається протягом
десяти днів з дня отримання копії
постанови.

Суддя
А.В. Каліновська

Повний текст постанови виготовлений 26
листопада 2013 року.