Справа № П/811/72/14
Суддя: Н.В. Чубара
Дата ухвалення: 2014-01-13 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

КІРОВОГРАДСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ
АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
------------------------------------------------------------------------
------------------------------------------------------------------------
------------------------------------------------------------------------
-------------------------------
УХВАЛА

про залишення без руху

13 січня 2014 року
Справа №
П/811/72/14

Суддя Кіровоградського окружного
адміністративного суду Чубара Н.В.,
розглянувши матеріали позовної заяви
Приватного підприємства «Імпексмаш»
до Кіровоградської митниці Міндоходів
про скасування рішення, -

ВСТАНОВИВ:

Позивач звернувся до Кіровоградського
окружного адміністративного суду з
позовом до Кіровоградської митниці
Міндоходів з вимогою скасувати
рішення №901000003/2013/000254/2 від 28.11.2013 року
про коригування митної вартості.

Відповідно до п.3 ч.1 ст.107 Кодексу
адміністративного судочинства
України, суддя після одержання
позовної заяви з'ясовує, чи відповідає
позовна заява вимогам, встановленим
статтею 106 цього Кодексу.

Згідно з вимогами ч.3 ст.106 Кодексу
адміністративного судочинства
України, до позовної заяви також
додається документ про сплату судового
збору, крім випадків, коли його не
належить сплачувати.

Позивачем при подачі позовної заяви
надано копію квитанції про сплату
судового збору в розмірі 34,41 грн.

При цьому, необхідно зазначити, що
рішення, прийняті суб'єктом владних
повноважень, в тому числі рішення про
коригування митної вартості товарів,
можуть породжувати підстави для змін
майнового стану фізичної чи юридичної
особи в частині зменшення або
збільшення майна особи.

Реалізація таких рішень може
призводити до зменшення або збільшення
майна особи. Відповідно, оскарження
такого рішення спрямоване на захист
порушеного права у публічно-правових
відносинах з метою збереження
належного особі майна. Зі змісту
Рішення Європейського суду з прав
людини від 14 жовтня 2010 року у справі
«Щокін проти України» вбачається, що
збільшення податковим органом
зобов'язань особи з податку є
втручанням до його майнових прав.

Таким чином, за практикою
Європейського суду з прав людини
вимога про визнання протиправним
рішення суб'єкта владних повноважень,
яке впливає на склад майна позивача, у
тому числі шляхом безпідставного
стягнення податків, зборів, штрафних
санкцій тощо, є майновою.

Згідно із листом Вищого
адміністративного суду України від
18.01.2012 року №165/11/13-12 «Щодо
адміністративних позовів майнового
характеру», адміністративними
позовами майнового характеру є вимоги
щодо протиправності рішень про
визначення грошових зобов'язань
платників податків, про зменшення суми
бюджетного відшкодування з податку на
додану вартість, про стягнення
адміністративно-господарських та
інших штрафних санкцій, а також про
визначення митної вартості товару,
тощо.

Як вбачається з позовних матеріалів
позивачем оскаржується рішення про
коригування митної вартості товару, з
якої (митної вартості) розраховуються
митні платежі, а тому, з урахуванням
вищенаведеного, заявлена позовна
вимога про скасування такого рішення
також є майновою.

Частиною 2 статті 87 КАС України
встановлено, що розмір судового збору,
порядок його сплати, повернення і
звільнення від сплати встановлюються
законом.

Загалом, правові засади справляння
судового збору, платників, об'єкти та
розміри ставок судового збору, порядок
сплати, звільнення від сплати та
повернення судового збору на сьогодні
визначено Законом України «Про судовий
збір» від 08.07.2011 року №3674-VI (із змінами і
доповненнями).

Частиною першою статті 4 Закону України
«Про судовий збір» передбачено, що
судовий збір справляється у
відповідному розмірі від мінімальної
заробітної плати у місячному розмірі,
встановленої законом на 1 січня
календарного року, в якому відповідна
заява або скарга подається до суду, - у
відсотковому співвідношенні до ціни
позову та у фіксованому розмірі.

Ставки судового збору встановлюються у
таких розмірах: за подання до
адміністративного суду
адміністративного позову майнового
характеру сплачується судовий збір у
розмірі 2 відсотків розміру майнових
вимог, але не менше 1,5 розміру
мінімальної заробітної плати та не
більше 4 розмірів мінімальної
заробітної плати; немайнового
характеру - 0,06 розміру мінімальної
заробітної плати.

Відповідно до статті 8 Закону України
«Про Державний бюджет України на 2013
рік», розмір мінімальної заробітної
плати становить з 01.01.2013 року 1 147,00 грн.

Частиною третьою статті 4 Закону
України «Про судовий збір»
встановлено, що під час подання
адміністративного позову майнового
характеру сплачується 10 відсотків
розміру ставки судового збору. Решта
суми судового збору стягується з
позивача або відповідача пропорційно
до задоволеної чи відхиленої частини
вимоги.

Згідно із ч.3 ст.6 Закону України «Про
судовий збір», за подання позовної
заяви, що має одночасно майновий і
немайновий характер, судовий збір
сплачується за ставками, встановленими
для позовних заяв майнового та
немайнового характеру.

В той же час, позивачем до позовної
заяви додано лише квитанцію№980744.1366.1
від 30.12.2013 року про сплату судового
збору у розмірі 34,42 грн., однак позовні
матеріали не містять жодного документу
про сплату судового збору у розмірах,
передбачених ч.2 ст.4 Закону України
«Про судовий збір» відносно оскарження
рішення про коригування митної
вартості товару, який підлягає сплаті
за подання адміністративного позову
майнового характеру, відповідно до
Закону України «Про судовий збір» у
кореспонденції із положеннями Закону
України «Про Державний бюджет України
на 2013 рік».

Таким чином, позивачем не був повністю
сплачений судовий збір у встановленому
законом розмірі, що є недоліком
позовної заяви.

Відповідно до частин четвертої та
п'ятої статті 106 Кодексу
адміністративного судочинства України
позовна заява підписується позивачем
або його представником із зазначенням
дати її підписання; якщо позовна заява
подається представником, то у ній
зазначаються ім'я представника, його
поштова адреса, а також номер засобу
зв'язку, адреса електронної пошти, якщо
такі є. Одночасно з позовною заявою
подається довіреність чи інший
документ, що підтверджує повноваження
представника.

Частина перша статті 58 Кодексу
адміністративного судочинства України
встановлює, що повноваження
представників, які беруть участь в
адміністративному процесі на основі
договору, на здійснення представництва
в суді повинні бути підтверджені
довіреністю. Оригінали довіреностей
або засвідчені підписом судді копії з
них приєднуються судом до справи.

Згідно з частиною третьою статті 58
Кодексу адміністративного судочинства
України довіреності від імені органу,
підприємства, установи, організації
видаються за підписом керівника або
іншої уповноваженої на те законом,
положенням, статутом особи і
засвідчуються печаткою цього органу,
підприємства, установи, організації.

Як вбачається з позовної заяви та
доданих до неї документів, позовну
заяву ПП «Імпексмаш» підписано
представником ОСОБА_1, в свою чергу
довіреність на представництво
інтересів підписана директором ОСОБА_2,
однак в матеріалах справи відсутні
будь-які докази на підтвердження того,
що ОСОБА_2 дійсно є директором ПП
«Імпексмаш»» та, відповідно, має право
видавати довіреності на
представництво інтересів, тобто до
позовної заяви не додано жодних
доказів щодо адміністративної
процесуальної дієздатності ОСОБА_2.

Відповідно до ч.1 ст.108 КАС України
позовна заява подана без додержання
вимог, встановлених ст.106 КАС України,
підлягає залишенню без руху до
виправлення недоліків.

На підставі викладеного, керуючись
ст.108 КАС України, суддя, -

УХВАЛИВ:

Адміністративний позов - залишити без
руху.

Позивачеві надати строк для усунення
недоліків, зазначених в мотивувальні
частині ухвали, протягом 5 днів з дня
отримання копії ухвали.

Позивачеві роз'яснюється, що в разі
невиконання зазначених вимог,
адміністративний позов буде вважатися
неподаним та повернутий позивачеві.

Відповідно до ч.6 ст.108 КАС України,
залишення позовної заяви без руху або
повернення позовної заяви не позбавляє
права повторного звернення до
адміністративного суду в порядку,
встановленому законом.

Ухвала набирає законної сили після
закінчення строку подання апеляційної
скарги. У разі подання апеляційної
скарги ухвала, якщо її не скасовано,
набирає законної сили після закінчення
апеляційного розгляду справи.

Ухвала може бути оскаржена в
апеляційному порядку до
Дніпропетровського апеляційного
адміністративного суду через
Кіровоградський окружний
адміністративний суд шляхом подання
апеляційної скарги протягом п'яти днів
з дня проголошення ухвали. Якщо ухвалу
було постановлено у письмовому
провадженні або без виклику особи, яка
її оскаржує, апеляційна скарга
подається протягом п'яти днів з дня
отримання копії ухвали. Копія
апеляційної скарги одночасно
надсилається особою, яка її подає, до
суду апеляційної інстанції.

Копію ухвали невідкладно надіслати
позивачеві.

Суддя (підпис)

Н.В. Чубара

З оригіналом згідно:

Суддя
Н.В.
Чубара