Справа № 826/17778/13-а
Суддя: Огурцов О.П.
Дата ухвалення: 2013-12-09 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД міста
Каменєва 8, корпус 1 П О С Т А Н О В А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
за результатами скороченого
Суддя Окружного адміністративного
суду міста Києва Огурцов О.П.
розглянувши, в порядку скороченого
провадження, адміністративну справу
за позовомГоловного управління
Державної служби України з
надзвичайних ситуацій у місті Києвідо
Фізичної особи - підприємця
ОСОБА_1прозастосування заходів
Статтею 1 Закону України "Про основні
засади державного нагляду (контролю) у
сфері господарської діяльності"
встановлено, що державний нагляд
(контроль) - діяльність уповноважених
законом центральних органів
виконавчої влади, їх територіальних
органів, державних колегіальних
органів, органів виконавчої влади
Автономної Республіки Крим, органів
місцевого самоврядування (далі - органи
державного нагляду (контролю)) в межах
повноважень, передбачених законом,
щодо виявлення та запобігання
порушенням вимог законодавства
суб'єктами господарювання та
забезпечення інтересів суспільства,
зокрема належної якості продукції,
робіт та послуг, прийнятного рівня
небезпеки для населення, навколишнього
природного середовища.
Статтею 64 Кодексу цивільного захисту
України встановлено, що центральний
орган виконавчої влади, який здійснює
державний нагляд у сфері техногенної
та пожежної безпеки, уповноважений
організовувати та здійснювати
державний нагляд (контроль) щодо
виконання вимог законів та інших
нормативно-правових актів з питань
техногенної та пожежної безпеки,
цивільного захисту і діяльності
аварійно-рятувальних служб.
Центральний орган виконавчої влади,
який здійснює нагляд (контроль) у сфері
техногенної та пожежної безпеки,
реалізує повноваження безпосередньо і
через свої територіальні органи в
Автономній Республіці Крим, областях,
містах Києві та Севастополі, районах,
районах у містах, містах обласного,
республіканського (Автономної
Республіки Крим) значення. До складу
центрального органу виконавчої влади,
який здійснює нагляд (контроль) у сфері
техногенної та пожежної безпеки, і його
територіальних органів входять: органи
державного нагляду у сфері пожежного
нагляду; органи державного нагляду у
сфері цивільного захисту і техногенної
безпеки; підрозділи забезпечення та
інші структурні підрозділи.
Підпунктом 5.1.7 пункту 5.1розділу 5 Правил
пожежної безпеки в Україні
затверджених наказом Міністерства з
питань надзвичайних ситуацій № 126 від
19.10.2004 та зареєстрованих в Міністерстві
встановлено, що з'єднання, відгалуження
та окінцювання жил проводів і кабелів
мають здійснюватися за допомогою
опресування, зварювання, паяння або
затискачів (гвинтових, болтових тощо).
Місця з'єднання жил проводів і кабелів,
а також з'єднувальні та
відгалужувальні затискачі повинні
мати мінімальний перехідний опір, щоб
уникнути їх перегрівання і пошкодження
ізоляції стиків. Струм втрат ізоляції
стиків повинен бути не більше струму
втрат ізоляції цілих жил цих проводів і
Згідно з підпунктом 5.1.9 пункту 5.1
розділу 5 зазначених Правил
улаштування та експлуатація
тимчасових електромереж не
дозволяється. Винятком можуть бути
тимчасові ілюмінаційні установки і
електропроводки, які живлять місця
проведення будівельних, тимчасових
ремонтно-монтажних та аварійних робіт.
Не дозволяється прокладання проводів і
кабелів (за винятком тих, що
прокладаються у сталевих трубах)
безпосередньо поверхнею металевих
панелей та плит з полімерними
утеплювачами, а також установлення
електричних апаратів, щитів тощо
ближче 1 м від указаних конструкцій. У
місцях перетинання обгороджувальних
конструкцій електричними
комунікаціями повинні передбачатися
металеві гільзи з ущільненням
негорючими матеріалами.
Відповідно до підпункту 5.1.15 пункту 5.1
розділу 5 Правил пожежної безпеки в
Україні затверджених наказом
Міністерства з питань надзвичайних
ситуацій № 126 від 19.10.2004 та
зареєстрованих в Міністерстві юстиції
проводів (кабелів) поверхнею горючих
основ (конструкцій, деталей),
улаштування вводів у будівлі повинно
здійснюватися згідно з ПУЕ та ДНАОП
0.00-1.32-01. У разі відкритого прокладання
незахищених проводів та захищених
проводів (кабелів) з оболонками з
горючих матеріалів відстань від них до
горючих основ (конструкцій, деталей)
повинна становити не менше 0,01 м. У разі
неможливості забезпечити вказану
відстань провід (кабель) слід
відокремлювати від горючої поверхні
шаром негорючого матеріалу, який
виступає з кожного боку проводу
(кабелю) не менше ніж на 0,01 м. У разі
схованого прокладання таких проводів
(кабелів) їх необхідно ізолювати від
горючих основ (конструкцій) суцільним
шаром негорючого матеріалу. Після
закінчення прокладання складається
акт проведення схованих робіт.
Підпунктами 5.1.20 та 5.1.21 пункту 5.1
розділу 5 зазначених Правил
встановлено, що нові підключення
різних струмоприймачів
(електродвигунів, нагрівальних
приладів тощо) необхідно проводити з
урахуванням допустимого струмового
навантаження електромережі. Для
загального відключення силових та
освітлювальних мереж складських
приміщень з вибухонебезпечними і
пожежонебезпечними зонами будь-якого
класу, архівів, книгосховищ та інших
подібних приміщень необхідно
передбачати встановлення апаратів
відключення (вимикачів) поза межами
(іззовні) вказаних приміщень на
негорючих стінах (перегородках) або на
окремих опорах. Спільні апарати
відключення (вимикачі) слід
розташовувати в ящиках з негорючих
матеріалів або в нішах, які мають
пристосування для пломбування та
Згідно з підпунктом 5.1.29 пункту 5.1
розділу 5 Правил пожежної безпеки в
Україні затверджених наказом
Міністерства з питань надзвичайних
ситуацій № 126 від 19.10.2004 та
зареєстрованих в Міністерстві юстиції
дозволяється: проходження повітряних
ліній електропередач та зовнішніх
електропроводок над горючими
покрівлями, навісами, штабелями лісу,
складами паливно-мастильних
матеріалів, торфу, дров та інших
горючих матеріалів; відкрите
прокладання електропроводів і кабелів
транзитом через пожежонебезпечні і
вибухонебезпечні зони будь-якого класу
і ближче 1 м і 5 м від них відповідно, а
також у сходових клітках; експлуатація
кабелів і проводів з пошкодженою або
такою, що в процесі експлуатації
втратила захисні властивості,
ізоляцією; залишення під напругою
кабелів та проводів з неізольованими
струмопровідними жилами; застосування
саморобних подовжувачів, які не
відповідають вимогам ПУЕ, що
пред'являються до переносних
(пересувних) електропроводок;
застосування для опалення приміщення
нестандартного (саморобного)
електронагрівального обладнання або
ламп розжарювання; користування
пошкодженими розетками,
відгалужувальними та з'єднувальними
коробками, вимикачами та іншими
електровиробами, а також лампами, скло
яких має сліди затемнення або
випинання; підвішування світильників
безпосередньо на струмопровідні
проводи, обгортання електроламп і
світильників папером, тканиною та
іншими горючими матеріалами,
експлуатація їх зі знятими ковпаками
(розсіювачами); використання
електроапаратури та приладів в умовах,
що не відповідають вказівкам
підприємств-виготовлювачів;
застосування в пожежонебезпечних
зонах складських приміщень
люмінесцентних світильників з
відбивачами і розсіювачами,
виготовленими з горючих матеріалів;
використання в пожежонебезпечних
зонах світильників з лампами
розжарювання без захисного суцільного
скла (ковпаків), а також з відбивачами і
розсіювачами, виготовленими з горючих
матеріалів; залишення без догляду при
виході з приміщення, квартири
увімкнених в електромережу
нагрівальних приладів, телевізорів,
радіоприймачів тощо; складування
горючих матеріалів на відстані 1 м від
електроустаткування та під
електрощитами; використання роликів,
вимикачів, штепсельних розеток для
підвішування одягу й інших предметів;
заклеювання ділянок електропроводки
папером, горючими тканинами;
застосування для електромереж радіо-
та телефонних проводів; використання
побутових електронагрівальних
приладів (прасок, чайників,
кип'ятильників тощо) без негорючих
теплоізоляційних підставок та в місцях
(приміщеннях), де їх застосування не
передбачено технологічним процесом
або заборонено цими Правилами (пункт
5.1.17 розділу 7), іншими нормативними
документами чи власником підприємства;
відкрито прокладати в сходових клітках
і в об'ємі внутрішніх евакуаційних
сходів електропроводи і кабелі, у тому
числі в трубах із горючих та
важкогорючих матеріалів згідно з ГОСТ
12.1.044-89 "ССБТ. Пожаровзрывоопасность
веществ и материалов. Номенклатура
показателей и методы их определения",
незалежно від їхнього призначення і
напруги; заклеювати шпалерами відкрито
прокладені електропроводи і кабелі.
Підпунктами 4.2.3, 4.2.4, 4.2.5 пункту 4.2
розділу 4 зазначених Правих
встановлено, що у разі перетинання
протипожежних перешкод (протипожежних
стін, перегородок, перекриттів), інших
конструкцій з нормованими межами
вогнестійкості різними комунікаціями
зазори (отвори), що утворилися між цими
конструкціями та комунікаціями,
повинні бути наглухо зашпаровані
негорючим матеріалом, який забезпечує
межу вогнестійкості та
димогазонепроникнення, що вимагається
будівельними нормами для цих перешкод.
Отвори у протипожежних стінах,
перегородках та перекриттях повинні
бути обладнані захисними пристроями
(протипожежні двері, вогнезахисні
клапани, водяні завіси тощо) проти
поширення вогню та продуктів горіння.
Не допускається встановлювати будь-які
пристрої, що перешкоджають нормальному
зачиненню протипожежних та
протидимних дверей, а також знімати
пристрої для їх самозачинення.
Протипожежні системи, установки,
устаткування приміщень, будівель та
споруд (протидимовий захист, пожежна
автоматика, протипожежне
водопостачання, протипожежні двері,
клапани, інші захисні пристрої у
протипожежних стінах і перекриттях
тощо) повинні постійно утримуватися у
справному робочому стані.
Згідно з підпунктами 6.1.2, 6.1.3 та 6.1.4
пункту 6.1 розділу 6 Правил пожежної
безпеки в Україні затверджених наказом
Міністерства з питань надзвичайних
ситуацій № 126 від 19.10.2004 та
зареєстрованих в Міністерстві юстиції
приміщення та споруди повинні
обладнуватися зазначеними установками
відповідно до чинних
нормативно-правових актів, які в
установленому порядку узгоджені з
органами державного пожежного нагляду.
Апаратура й обладнання, що входять до
складу установок, повинні відповідати
чинним стандартам, технічним умовам,
документації заводів-виробників, мати
сертифікат якості і бути без дефектів.
Всі установки мають бути справними і
утримуватися в постійній готовності
для виконання завдань, що стоять перед
ними. Несправності, які впливають на їх
працездатність, повинні усуватися
негайно, інші несправності усуваються
в передбачені регламентом терміни, при
цьому необхідно робити записи у
відповідних журналах. Організації, що
здійснюють технічне обслуговування
установок, є відповідальними у випадку,
якщо установки не спрацювали і не
виконали свого призначення з вини цієї
організації. Організації, які
здійснюють технічне обслуговування,
монтаж та наладку установок, повинні
мати ліцензію на право виконання цих
робіт. Регламентні роботи з технічного
обслуговування (далі - ТО) та
планово-попереджувального ремонту
(далі - ППР) повинні визначатися на
кожний вид установок і виконуватися
відповідно до плану-графіка, котрий
опрацьовується на підставі вимог
технічної документації
заводів-виробників щодо змісту і
термінів виконання робіт. Цим
планом-графіком слід передбачати і
матеріально-технічне (ресурсне)
забезпечення робіт. ТО та ППР повинні
виконуватися спеціалізованою
організацією або спеціально навченими
людьми з числа персоналу підприємства
(з урахуванням пункту 2.10 цих Правил).
Підпунктом 6.1.28 зазначеного пункту
встановлено, що приймально-контрольні
прилади і станції УПС та КОПС треба
встановлювати у приміщеннях з
цілодобовим чергуванням персоналу. В
обґрунтованих випадках допускається
встановлення приймально-контрольних
приладів у приміщеннях без чергового
персоналу за умови забезпечення
передання оповіщень про пожежу
(несправності) на пожежний пост або в
інше приміщення з постійним
цілодобовим перебуванням людей і
забезпечення контролю каналів зв'язку.
У цьому разі мають бути передбачені
заходи, які перешкоджають доступові
приймально-контрольних приладів. За
наявності технічної можливості
сигнали від приймально-контрольних
приладів УПС та АУП слід виводити на
пульти централізованого спостереження
Пунктами 2.8 та 2.9 розділу 2 Правил
пожежної безпеки в Україні
затверджених наказом Міністерства з
питань надзвичайних ситуацій № 126 від
19.10.2004 та зареєстрованих в Міністерстві
встановлено, що початок роботи
новоствореного підприємства, введення
в експлуатацію нових, реконструйованих
виробничих, житлових та інших об'єктів,
упровадження нових технологій,
передання у виробництво зразків нових
пожежонебезпечних машин, механізмів,
устаткування та продукції, оренда
будь-яких приміщень без дозволу
органів державного пожежного нагляду
забороняється, крім випадків, коли
ведення господарської діяльності
можливе за декларативним принципом, що
визначається законодавством про
дозвільну систему у сфері
господарської діяльності. Видача
дозволу здійснюється відповідно до
постанови Кабінету Міністрів України
від 14 лютого 2001 року N 150 "Про
затвердження Порядку видачі органами
державного пожежного нагляду дозволу
на початок роботи підприємств та
оренду приміщень". Продукція
протипожежного призначення, а також
продукція, до якої встановлені вимоги
пожежної безпеки, повинна мати
сертифікат відповідності або
свідоцтво про визнання відповідності.
Організаційні та правові засади
підтвердження відповідності продукції
визначаються Кабінетом Міністрів
Підпунктами 7.10.1.4 та 7.10.1.14 підпункту 7.10.1
пункту 7.10 розділу 7 зазначених Правил
встановлено, що у складських
приміщеннях, розташованих у будівлях
будь-якого ступеня вогнестійкості,
допускається виконувати стелажі з
горючих матеріалів висотою не більше 3
м із забезпеченням проходів між
стінами і стелажами завширшки не менше
1 м. Конструкції стелажів (у тому числі
полиці) висотою більше 3 м мають
виконуватися з негорючих матеріалів. У
разі застосування безстелажного
способу зберігання матеріали повинні
укладатися у штабелі. Проти дверних
отворів необхідно залишати проходи,
які дорівнюють ширині дверей, але не
менше 1 м. Якщо склад понад 10 м
завширшки, посередині його
влаштовується поздовжній прохід не
менше 2 м завширшки. Ширина проходів між
штабелями має бути не менше 1 м. Ширина
проходів та місця штабельного
зберігання повинні бути позначені
обмежувальними лініями, нанесеними на
підлозі, які добре видно. Відстань між
стінами та штабелями повинна бути не
менше 0,8 м. У складських приміщеннях не
дозволяється: зберігання продукції
навалом та впритул до приладів і труб
опалення; стоянка та ремонт
вантажно-розвантажувальних і
транспортних засобів; експлуатація
газових плит, печей, побутових
електронагрівальних приладів,
установлення з цією метою штепсельних
розеток; влаштування чергового
освітлення; встановлення прожекторів
зовнішнього освітлення безпосередньо
на дахах складів; зберігання
аерозольних упаковок в одному
приміщенні з окислювачами, горючими
газами, ЛЗР та ГР; зберігання кислот у
місцях, де можливе їх стикання з
деревиною, соломою та іншими
речовинами органічного походження (для
нейтралізації випадково розлитих
кислот місця їх зберігання необхідно
забезпечувати готовими розчинами
крейди, вапна або соди); зберігання
рослинних масел разом з іншими
будь-якими горючими матеріалами;
застосування транспорту з двигунами
внутрішнього згоряння без
іскрогасників; в'їзд локомотивів
безпосередньо до складських приміщень
Згідно з підпунктом 6.3.2.1 підпункту 6.3.2
пункту 6.3 розділу 6 Правил пожежної
безпеки в Україні затверджених наказом
Міністерства з питань надзвичайних
ситуацій № 126 від 19.10.2004 та
зареєстрованих в Міністерстві юстиції
улаштування внутрішнього
протипожежного водогону, кількість
вводів у будівлю, витрати води на
внутрішнє пожежогасіння та кількість
струмин від пожежних кранів
визначаються, виходячи з вимог чинних
Відповідно до підпунктів 6.4.8 та 6.4.9
пункту 6.4 розділу 6 зазначених Правил
будівлі, споруди, приміщення,
технологічні установки повинні бути
забезпечені первинними засобами
пожежогасіння: вогнегасниками, ящиками
з піском, бочками з водою, покривалами з
негорючого теплоізоляційного
матеріалу, пожежними відрами,
совковими лопатами, пожежним
інструментом (гаками, ломами, сокирами
тощо), які використовуються для
локалізації і ліквідації пожеж у їх
початковій стадії розвитку. Ця вимога
стосується також будівель, споруд та
приміщень, обладнаних будь-якими
типами установок пожежогасіння,
пожежної сигналізації або внутрішніми
пожежними кранами. Уперше збудовані,
після реконструкції, розширення,
капітального ремонту об'єкти (будівлі,
споруди, приміщення, технологічні
установки) повинні бути забезпечені
первинними засобами пожежогасіння
(згідно з нормами належності) до
початку їх експлуатації. Норми
належності первинних засобів
пожежогасіння для конкретних об'єктів
повинні встановлюватися нормами
технологічного проектування та
галузевими правилами пожежної безпеки
з урахуванням вимог щодо оснащення
первинними засобами пожежогасіння
відповідно до додатка 2. За відсутності
норм належності вид та необхідну
кількість первинних засобів
пожежогасіння допускається визначати
відповідно до додатка 2.
Пунктом 12 частини першої статі 67
Кодексу цивільного захисту України
передбачено, що до повноважень
центрального органу виконавчої влади,
який здійснює державний нагляд у сфері
техногенної та пожежної безпеки,
належить звернення до
адміністративного суду щодо
застосування заходів реагування у
вигляді повного або часткового
зупинення до повного усунення порушень
вимог законодавства у сфері
техногенної та пожежної безпеки роботи
підприємств, окремих виробництв,
виробничих дільниць, експлуатації
будівель, об'єктів, споруд, цехів,
дільниць, а також машин, механізмів,
устаткування, транспортних засобів,
зупинення проведення робіт, у тому
числі будівельно-монтажних, випуску і
реалізації пожежонебезпечної
продукції, систем та засобів
протипожежного захисту, надання
послуг, якщо ці порушення створюють
загрозу життю та/або здоров'ю людей.
Згідно з частиною другою статті 68
Кодексу цивільного захисту України у
разі встановлення порушення вимог
законодавства у сфері техногенної та
пожежної безпеки, що створює загрозу
життю та здоров'ю людей, посадові особи
центрального органу виконавчої влади,
який здійснює державний нагляд у
сферах техногенної та пожежної
безпеки, звертаються до
адміністративного суду щодо
застосування заходів реагування у
вигляді повного або часткового
зупинення роботи підприємств, окремих
виробництв, виробничих дільниць,
агрегатів, експлуатації будівель,
споруд, окремих приміщень, випуску та
реалізації пожежонебезпечної
продукції, систем та засобів
протипожежного захисту у порядку,
встановленому законом.
Відповідно до статті 70 Кодексу
цивільного захисту України підставою
для звернення центрального органу
виконавчої влади, який здійснює
державний нагляд у сфері техногенної
та пожежної безпеки, до
адміністративного суду щодо
застосування заходів реагування у
вигляді повного або часткового
зупинення роботи підприємств, об'єктів,
окремих виробництв, цехів, дільниць,
експлуатації машин, механізмів,
устаткування, транспортних засобів є:
недотримання вимог пожежної безпеки,
визначених цим Кодексом, іншими
нормативно-правовими актами,
стандартами, нормами і правилами;
порушення вимог пожежної безпеки,
передбачених стандартами, нормами і
правилами, під час будівництва
приміщень, будівель та споруд
виробничого призначення; випуск і
реалізація вибухопожежонебезпечної
продукції та продукції протипожежного
призначення з відхиленням від
стандартів чи технічних умов або без
даних щодо відповідності такої
продукції вимогам пожежної безпеки;
нездійснення заходів щодо захисту
персоналу від шкідливого впливу
ймовірних надзвичайних ситуацій;
відсутність на виробництвах, на яких
застосовуються небезпечні речовини,
паспортів (формулярів) на обладнання та
апаратуру або систем із забезпечення
їх безперебійної (безаварійної) роботи;
невідповідність кількості засобів
індивідуального захисту органів
дихання від небезпечних хімічних
речовин нормам забезпечення ними
працівників суб'єкта господарювання,
їх непридатність або відсутність;
порушення правил поводження з
небезпечними речовинами; відсутність
або непридатність до використання
засобів індивідуального захисту в
осіб, які здійснюють обслуговування
потенційно небезпечних об'єктів або
об'єктів підвищеної небезпеки, а також
в осіб, участь яких у ліквідації
наслідків надзвичайної ситуації
передбачена планом локалізації і
ліквідації наслідків аварій;
відсутність на об'єкті підвищеної
небезпеки диспетчерської служби або її
неготовність до виконання покладених
на неї завдань, у тому числі через
відсутність відповідних документів,
приладів, обладнання або засобів
індивідуального захисту; неготовність
до використання за призначенням
аварійно-рятувальної техніки, засобів
цивільного захисту, а також обладнання,
призначеного для забезпечення безпеки
суб'єктів господарювання; проведення
робіт з будівництва будинків та споруд,
розміщення інших небезпечних об'єктів,
інженерних і транспортних комунікацій,
які порушують встановлений
законодавством з питань техногенної
безпеки порядок їх проведення або
проведення яких створює загрозу
безпеці населення, суб'єктам
господарювання, обладнанню та майну, що
в них перебувають. Повне або часткове
зупинення роботи підприємств, об'єктів,
окремих виробництв, цехів, дільниць,
експлуатації машин, механізмів,
устаткування, транспортних засобів,
виконання робіт, надання послуг
здійснюється виключно за рішенням
адміністративного суду.
Частиною сьомою статті 7 Закону України
"Про основні засади державного нагляду
(контролю) у сфері господарської
діяльності" встановлено, що на
підставі акта, складеного за
результатами здійснення заходу, в ході
якого виявлено порушення вимог
законодавства, орган державного
нагляду (контролю) за наявності підстав
для повного або часткового зупинення
виробництва (виготовлення), реалізації
продукції, виконання робіт, надання
послуг звертається у порядку та строки,
встановлені законом, з відповідним
позовом до адміністративного суду.
Згідно з частиною п'ятою статті 4
зазначеного Закону повне або часткове
зупинення виробництва (виготовлення)
або реалізації продукції, виконання
робіт, надання послуг допускається за
постановою адміністративного суду,
ухваленою за результатами розгляду
позову органу державного нагляду
(контролю) щодо застосування заходів
На підтвердження позовних вимог
позивачем надано суду копії наступних
документів: наказу № 93 від 21.10.2013,
посвідчення на проведення перевірки №
27/485 від 23.10.2013, акта № 24/540 від 25.10.2013,
рапорту від 25.10.2013, постанови № 1/253 від
31.10.2013, листів № 3/68 від 18.11.2011, № 3/10
від 06.01.2012 та № 29/1/74 від 30.01.2012, рішення №
29/1/717 від 23.04.2012 про призупинення
виконання постанови про застосування
запобіжних заходів від 31.10.2011 року №
1/253, листів № 3/91 від 23.01.2013, № 3/269 від
01.03.2013, № 65/0/632 від 26.04.2013 та № 27/560 від
Дослідивши зазначені докази суд дійшов
висновку про те, що позовні вимоги є
обґрунтованими та підлягають
задоволенню в частині щодо
застосування заходів реагування у
вигляді повного зупинення подальшої
експлуатації приміщень відповідачем.
Керуючись статтями 17, 50, 69, 70, 71, 158-163 1832
Кодексу адміністративного судочинства
України, суд, -
1.Адміністративний позов -
задовольнити частково.
2.Застосувати заходи реагування у
вигляді повного зупинення подальшої
експлуатації приміщень фізичною
особою - підприємцем ОСОБА_1 (АДРЕСА_1,
ідентифікаційний код НОМЕР_1) по
Відповідно до частини першої статті 256
Кодексу адміністративного судочинства
України постанови суду, прийняті в
порядку скороченого провадження
підлягають негайному виконанню.
Постанова може бути оскаржена до суду
апеляційної інстанції протягом десяти
днів за правилами, встановленими
статтями 185-187 Кодексу
адміністративного судочинства
України. Апеляційна скарга подається
до адміністративного суду апеляційної
інстанції через суд першої інстанції,
який ухвалив оскаржуване судове
рішення. Копія апеляційної скарги
одночасно надсилається особою, яка її
подає, до суду апеляційної інстанції.
Апеляційна скарга на постанову суду
першої інстанції подається протягом
десяти днів з дня її проголошення. У
разі застосування судом частини
третьої статті 160 цього Кодексу, а також
прийняття постанови у письмовому
провадженні апеляційна скарга
подається протягом десяти днів з дня
отримання копії постанови.

Суддя
О.П. Огурцов

Справа №
826/17778/13-а