Справа № 826/17243/13-а
Суддя: Качур І.А.
Дата ухвалення: 2013-12-24 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД міста
Каменєва 8, корпус 1П О С Т А Н О В А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
Окружний адміністративний суд міста
Києва в складі головуючого судді
Качура І.А., розглянувши у порядку
письмового провадження
адміністративну справу за позовом
Товариства з обмеженою
відповідальністю «Українська
інвестиційно-інжинірингова компанія»
до Інспекції державного архітектурно-
будівельного контролю у місті Києві,
третя особа Відділ державної
виконавчої служби Солом'янського
районного управління юстиції, про
визнання нечинною постанови про
накладення штрафу у сфері
містобудівної діяльності №255/13 від
До Окружного адміністративного суду м.
Києва звернулось Товариство з
обмеженою відповідальністю
інвестиційно-інжинірингова компанія»
(далі по тексту також - позивач) з
позовом до Інспекції державного
архітектурно- будівельного контролю у
місті Києві (надалі також - відповідач),
третя особа Відділ державної
виконавчої служби Солом'янського
районного управління юстиції, в якому з
- визнати постанову Заступника
начальника Інспекції державного
архітектурно- будівельного контролю у
місті Києві №255/13 від 04.07.2013р. про
накладення штрафу у сфері
містобудівної діяльності у розмірі 1
032 300 (один мільйон тридцять дві
тисячі триста) гривень нечинною та та
такою, що не підлягає примусовому
виконанню органами державної
В обґрунтування позовних вимог
покликався на те, що спірне рішення є
безпідставним, порушує законні права
та інтереси позивача, а відтак підлягає
Відповідач проти задоволення позову
заперечував з мотивів
необґрунтованості та безпідставності.
Третя особа позиції щодо заявленого
Відповідно до вимог ч. 6 ст. 128 Кодексу
адміністративного судочинства
України, якщо немає перешкод для
розгляду справи у судовому засіданні,
визначених цією статтею, але прибули не
всі особи, які беруть участь у справі,
хоча і були належним чином повідомлені
про дату, час і місце судового розгляду,
суд має право розглянути справу у
письмовому провадженні у разі
відсутності потреби заслухати свідка
Враховуючи відсутність перешкод для
розгляду справи у судовому засіданні,
суд з підстав, визначених ч. 6 ст. 128
Кодексу адміністративного судочинства
України, прийшов до висновку про
розгляд справи в порядку письмового
Розглянувши документи і матеріали,
всебічно і повно з'ясувавши всі
фактичні обставини, на яких
ґрунтується позов, об'єктивно оцінивши
докази, які мають юридичне значення для
розгляду справи і вирішення спору по
суті, суд дійшов висновку про те, що
позов задоволенню підлягає з огляду
Матеріалами справи встановлено, що
відповідачем на підставі звернення
Громадської організації «Ліга
благоустрою Киян» відповідно до
направлення для проведення
позапланової перевірки від 20.06.2013р. у
період з 20.06.2013 до 26.06.2013рр. проведено
позапланову перевірку дотримання
вимог законодавства у сфері
містобудівної діяльності під час
виконання будівельних робіт з
будівництва житлового комплексу
«СЕРЕБРЯНЬІЙ БРИЗ» на перехресті вул.
Павла Тичини та вул. Серафімовича у
Дніпровському районі м. Києва.
Під час перевірки відповідач прийшов
до висновку про те, що повивачем
допущено такі порушення: - вбудовані
приміщення громадського призначення
на перших трьох поверхах житлової вежі
(секція № 3) експлуатуються під офіси
експлуатацію, чим порушено ч. 8, ст. 39
Закону України «Про регулювання
містобудівної діяльності»; - передана
замовнику проектна документація для
виконання будівельних робіт на об'єкті,
розроблена з порушенням вимог ст. 23
Закону України «Про архітектурну
діяльність», а саме: - у проекті при
будівництві 3-го житлового будинку
запроектовано технічні поверхи на
9-му та 28-му поверсі, а фактично
збудовано житлові поверхи з
плануванням квартир; -у проекті не
зазначено категорійність об'єкта; -
технічний нагляд здійснюється з
порушенням ст. 11 Закону України «Про
архітектурну діяльність» та постанови
Кабінету Міністрів України від 11.07.2007 №
903 «Про авторський та технічний нагляд
під час будівництва об'єкта
архітектури», а саме: - не відмічено у
«Загального журналу робіт» відхилення
від проекту: фактично виконані роботи з
будівництва житлових поверхів на 9-му
на 28-му поверсі, а передбачено у проекті
- технічні поверхи; - вимог ДБН А.3.2-2-2009
«Система стандартів безпеки праці.
Охорона праці і промислова безпека у
будівництві. Основні положення», а
саме: - на території будівельного
майданчика небезпечні зони не в
повному обсязі позначені знаками
небезпеки та попереджувальними
написами, чим порушено п. 4.17; - проїзди,
проходи на будівельному майданчику, а
також проходи до робочих місць не
очищенні від сміття, захаращені
матеріалами та виробами, чим порушено
п. 6.1.9; - вимог ДБН А.3.1-5-2009 «Управління,
організація і технологія. Організація
будівельного виробництва», а саме: - на
будівельному майданчику не
влаштовано необхідні огорожі
(охоронні, захисні, сигнальні), чим
порушено п. 2.2.3; - виконавча
документація ведеться з порушенням п.
1.17, п. 9.4 ДБН А.3.1-«Організація
будівельного виробництва», а саме: не
повністю заповнений титульний аркуш,
список інженерно-технічного персоналу
у загальному журналі робіт; відсутній
перелік спеціальних журналів окремих
робіт; відсутній календарний графік
виконання робіт на об'єкті; відсутній
графік поставки на об'єкт будівельних
конструкцій, , матеріалів і
За наслідком проведеної
перевірки відповідачем складено акт
Також, відповідачем видано припис
про усунення порушень вимог
законодавства у сфері
містобудівної діяльності, норм,
державних стандартів і правил від
26.06.2013р. з вимогою: з 26.06.2013 року
заборонити експлуатацію незавершеного
будівництвом об'єкта; - до 16.08.2013р.
усунути порушення вимог
законодавства у сфері діяльності у
встановленому законодавством порядку.
Водночас, відповідачем складено
протокол про у сфері містобудівної
діяльності від 26.06.2013р. в якому
зазначені виявлені порушення.
На підставі матеріалів перевірки,
відповідачем прийнято постанову
накладення штрафу у сфері
містобудівної діяльності №255/13 від
04.07.2013р. згідно якої на позивача
накладено штраф у сфері містобудівної
діяльності у розмірі 1 032 300 (один
мільйон тридцять дві тисячі триста)
Вирішуючи спір по суті, суд
виходив із наступного.
Порядок здійснення державного
архітектурно-будівельного контролю
затверджений Постановою Кабінету
Міністрів України від 23.05.2011р. № 553 «Про
затвердження Порядку здійснення
державного архітектурно-будівельного
контролю» (надалі - Постанова №553).
Державний архітектурно-будівельний
контроль здійснюється за
територіальним принципом (у межах
областей) у порядку проведення
планових та позапланових перевірок.
Так, згідно п.11 Постанови КМУ №553
посадові особи інспекцій під час
здійснення державного
архітектурно-будівельного контролю
мають право складати протоколи про
вчинення правопорушень та акти
перевірок, і накладати штрафи у межах
повноважень, передбачених законом та
видавати обов'язкові для виконання
приписи щодо: усунення порушення вимог
законодавства у сфері містобудівної
діяльності, будівельних норм,
державних стандартів і правил та/або
зупинення підготовчих та будівельних
робіт, які виконуються без
повідомлення, реєстрації декларації
про початок їх виконання або дозволу на
виконання будівельних робіт.
За результатами державного
архітектурно-будівельного контролю
посадовою особою інспекції
складається акт перевірки. У разі
виявлення порушень вимог
законодавства у сфері містобудівної
діяльності, крім акта перевірки,
складається протокол разом з приписом
усунення порушення вимог
законодавства у сфері містобудівної
діяльності, будівельних норм,
державних стандартів і правил або
приписом про зупинення підготовчих та
будівельних робіт, які виконуються без
повідомлення, реєстрації декларації
про початок їх виконання або дозволу на
виконання будівельних робіт (далі -
припис). Акт перевірки складається у
двох примірниках. Один примірник
надається суб'єкту містобудування,
щодо якого здійснюється державний
архітектурно-будівельний контроль, а
другий залишається в інспекції. Припис
складається у двох примірниках та
підписується посадовою особою
інспекції, яка провела перевірку. Один
примірник припису залишається в
інспекції, а інший надається суб'єкту
містобудування, щодо якого
здійснюється державний
архітектурно-будівельний контроль.
Протокол протягом трьох днів після
його складення та всі матеріали
перевірки подаються керівникові
відповідної Інспекції або його
заступникові для винесення постанови
про накладення штрафу, передбаченої
законодавством України.
Водночас, відповідно до п. 7 Порядку
здійснення державного
архітектурно-будівельного контролю,
підставами для проведення
позапланової перевірки є:
- подання суб'єктом містобудування
письмової заяви про проведення
перевірки об'єкта будівництва або
будівельної продукції за його бажанням
чи письмової заяви про проведення
перевірки щодо дотримання суб'єктом
господарювання Ліцензійних умов
провадження господарської діяльності,
пов'язаної з будівництвом об'єкта
архітектури, який за складністю
архітектурно-будівельного рішення та
(або) інженерного обладнання належить
до IV і V категорії складності;
- необхідність проведення перевірки
достовірності даних, наведених у
повідомленні та декларації про початок
виконання підготовчих робіт,
повідомленні та декларації про початок
виконання будівельних робіт,
декларації про готовність об'єкта до
експлуатації, протягом трьох місяців з
дня подання зазначених документів;
- виявлення факту самочинного
будівництва об'єкта;
- перевірка виконання суб'єктом
містобудівної діяльності вимог
- перевірка виконання суб'єктом
господарювання вимог інспекції щодо
усунення порушень ліцензіатом
ліцензійних умов провадження
господарської діяльності, пов'язаної з
будівництвом об'єкта архітектури, який
архітектурно-будівельного рішення та
(або) інженерного обладнання належить
до IV і V категорії складності;
- звернення фізичних чи юридичних осіб
про порушення суб'єктом містобудування
вимог містобудівного законодавства;
- вимога правоохоронних органів про
проведення перевірки.
Так, в ході судового розгляду
справи суд прийшов до висновку про те,
що спірна постанова не
відповідає нормам чинного
законодавства, відтак підлягає
Разом з тим, суд звертає увагу на
те, що позивачем обрано невірний спосіб
захисту порушеного права, оскільки
нечинним згідно положень
законодавства може бути визнано
нормативно - правовий акт, або його
Зокрема, частиною 2 статті 162 КАС
України передбачено, що у разі
задоволення адміністративного позову
суд може прийняти постанову про
визнання протиправними рішення
суб'єкта владних повноважень чи
окремих його положень, дій чи
бездіяльності і про скасування або
визнання не чинним рішення чи окремих
його положень, про поворот виконання
цього рішення чи окремих його положень
із зазначенням способу його
Встановлені ж статтями 105, 162 КАС
України способи захисту порушеного
права не є вичерпними. Разом з тим,
деякі із встановлених способів захисту
порушеного права носять обмежений
характер і не можуть бути застосовані
при виникненні будь-якого спору у сфері
публічних відносин. Так, вимога про
визнання не чинним акта може
стосуватись лише нормативно-правового
акта, а при визнанні протиправним -
індивідуального акта.
Таким чином, оскільки предметом
спору є індивідуальний акт, позовною
вимогою за правилами Кодексу
адміністративного судочинства України
має бути визнання такого акта,
протиправними (недійсними,
незаконними, неправомірними,
скасування такого акту), а в разі
оскарження нормативно-правового акту -
визнання його не чинним.
За таких обставин, оскільки
позивачем помилково обрано позивачем
неналежний спосіб захисту порушеного
права, суд вважає за доцільне на
підставі частини другої статті 11
Кодексу адміністративного судочинства
України вийти за межі позовних вимог та
застосувати той спосіб захисту
порушеного права позивача, який
відповідає фактичним обставинам
справи і відновлює порушене право
Відповідно до ч. 1 статті 71 КАС
України, кожна сторона повинна довести
ті обставини, на яких ґрунтуються її
вимоги та заперечення, крім випадків,
встановлених статтею 72 цього Кодексу.
Частиною 2 статті 71 КАС України
передбачено, що в адміністративних
справах про протиправність рішень, дій
чи бездіяльності суб'єкта владних
повноважень обов'язок щодо доказування
правомірності свого рішення, дії чи
бездіяльності покладається на
відповідача, якщо він заперечує проти
адміністративного позову.
Оцінивши докази, які є у справі, за
своїм внутрішнім переконанням, що
ґрунтується на їх всебічному, повному
та об'єктивному дослідженні, та
враховуючи всі наведені обставини, суд
прийшов до висновку про те, що позовні
вимоги підлягають задоволенню.
Відповідачем як суб'єктом владних
повноважень не доведено правомірність
Враховуючи викладене, керуючись
статями 9, 11, 69, 70, 71, 158 - 163 Кодексу
адміністративного судочинства
України, суд, -
П О С Т А Н О В И В:
Визнати постанову Заступника
начальника Інспекції державного
архітектурно- будівельного контролю у
місті Києві №255/13 від 04.07.2013р. про
накладення штрафу у сфері
містобудівної діяльності у розмірі 1
032 300 (один мільйон тридцять дві
тисячі триста) гривень протиправною.
Зобов'язати Управління Державної
казначейської служби України у
Печерському районі м. Києва стягнути
судові витрати в сумі 2064, 60 грн. на
користь Товариства з обмеженою
відповідальністю «Українська
інвестиційно-інжинірингова компанія»
за рахунок Державного бюджету України
шляхом їх безспірного списання із
рахунків Інспекції державного
архітектурно-будівельного контролю у
Постанова набирає законної сили
згідно ст. 254 Кодексу адміністративного
судочинства України та може бути
оскаржена до суду апеляційної
інстанції за правилами, встановленими
ст. ст. 185 -187 Кодексу адміністративного
судочинства України.

Суддя
І.А.
Качур