УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

м. Київ

27.04.2026Справа № 910/4497/26

Суддя Господарського суду міста Києва Усатенко І.В., розглянувши матеріали

позовної заяви Акціонерного товариства «Українська залізниця»

до Товариства з обмеженою відповідальністю «ТЕХНІКОН ПЛЮС»

про стягнення 551 291,00 грн. та зобов`язання вчинити дії.

ВСТАНОВИВ:

Акціонерне товариство «Українська залізниця» (далі-позивач) звернулось до Господарського суду міста Києва з позовом до Товариства з обмеженою відповідальністю «Технікон Плюс» (далі-відповідач) про стягнення 551 291, 00 грн неустойки та зобов`язання здійснити ТОВ «ТЕХНІКОН ПЛЮС» поставку товару, обумовленого рознарядкою від 28.10.2025 № ЦЗВ-31/1024 за договором про закупівлю матеріального - технічних ресурсів від 22.08.2025 № ЦЗВ -03-04125-01.

Згідно статті 4 Закону України "Про судовий збір" судовий збір справляється у відповідному розмірі від мінімальної заробітної плати у місячному розмірі, встановленої законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

У відповідності до п.п. 1 та п.п. 2 п. 2 ст. 4 Закону України "Про судовий збір" за подання до господарського суду позовної заяви майнового характеру справляється судовий збір у розмірі 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб і не більше 350 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб; позовної заяви немайнового характеру - 1 розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Згідно Закону України "Про Державний бюджет України на 2026 рік" з 1 січня 2026 року встановлено прожитковий мінімум на одну працездатну особу в розрахунку на місяць у розмірі 3328,00 гривень.

Майновий позов (позовна вимога майнового характеру) - це вимога про захист права або інтересу, об`єктом якої виступає благо, що підлягає грошовій оцінці.

Тобто, будь-який майновий спір має ціну. Різновидами майнових спорів є, зокрема, спори, пов`язані з підтвердженням прав на майно та грошові суми, на володіння майном і будь-які форми використання останнього.

Судовий збір з позовної заяви про визнання права власності на майно, стягнення, витребування або повернення майна - як рухомих речей, так і нерухомості - визначається з урахуванням вартості спірного майна, тобто як зі спору майнового характеру.

Наявність вартісного, грошового вираження матеріально-правової вимоги позивача свідчить про її майновий характер, який має відображатися у ціні заявленого позову.

Натомість до позовних заяв немайнового характеру відносяться вимоги, які не підлягають вартісній оцінці. Під немайновим позовом слід розуміти вимогу про захист права або інтересу, об`єктом якої виступає благо, що не піддається грошовій оцінці (аналогічна правова позиція викладена у постанові Великої Палати Верховного Суду від 25.08.2020 по справі № 910/13737/19).

Як вбачається із відомостей системи «Діловодство спеціалізованого суду (ДСС)», 23.03.2026 Акціонерне товариство «Українська залізниця» звернулось до суду із позовом до Товариства з обмеженою відповідальністю «Технікон Плюс» про стягнення 551 291, 00 грн штрафу та зобов`язання здійснити поставку товару, обумовленого рознарядкою від 28.10.2025 № ЦЗВ-31/1024 за договором про закупівлю матеріального - технічних ресурсів від 22.08.2025 № ЦЗВ -03-04125-01.

Ухвалою суду від 31.03.2026 (суддя Літвінова М.Є.) у справі №910/3230/26 позовну заяву залишено без руху, оскільки позивачем сплачено 6 615, 49 грн судового збору, тоді як заявлено 2 вимоги майнового характеру, а тому розмір судового збору становить 51 038, 77 грн (3 701 940, 00 + 551 291, 00 = 4 253 231, 00 *1,5%= 63 798, 46 грн *0,8= 51 038, 77 грн).

Надалі, ухвалою суду від 17.04.2026 позовну заяву визнано неподаною та повернуто заявникові без розгляду, оскільки позивач не додав докази сплати судового збору у розмірі 41 760, 88 грн до матеріалів заяви про усунення недоліків від 08.04.2026.

Суд відзначає, що ухвала Господарського суду міста Києва від 17.04.2026 у справі №910/3230/26 набрала законної сили та не оскаржена в апеляційному порядку.

Таким чином, позовні вимоги про зобов`язання здійснити поставку товару, обумовленого рознарядкою від 28.10.2025 № ЦЗВ-31/1024 за договором про закупівлю матеріального - технічних ресурсів від 22.08.2025 № ЦЗВ -03-04125-01 як і вимога про стягнення заборгованості в сумі 551 291, 00 грн є вимогами майнового характеру, оскільки ґрунтуються на наявності грошових вимог позивача, що виникли на підставі відповідного договору, і розмір ставок судового збору за їх подання визначається на підставі статті 4 Закону України "Про судовий збір" виходячи з розміру грошових вимог позивача, на припинення яких спрямовано позов.

Частиною третьою статті 4 Закону України "Про судовій сбір" встановлено, що при поданні до суду процесуальних документів, передбачених частиною другою цієї статті, в електронній формі - застосовується коефіцієнт 0,8 для пониження відповідного розміру ставки судового збору.

Судом встановлено, що позивач подав позовну заяву до Господарського суду міста Києва в електронній формі - через підсистему "Електронний суд".

З огляду на положення Закону України "Про судовий збір" розмір судового збору за подання позивачем до Господарського суду міста Києва позовної заяви, в електронній формі, із вимогами майнового характеру становить 51 038, 77 грн (3 701 940, 00 + 551 291, 00 = 4 253 231, 00 *1,5%= 63 798, 46 грн *0,8= 51 038, 77 грн).

Однак, при дослідженні матеріалів позовної заяви, судом встановлено, що позивачем додано платіжні інструкції № 178036 від 23.03.2023 на суму 6 615,49 грн та №227380 від 08.04.2026 на суму 2662,40 грн про сплату судового збору лише у розмірі 9 277,89 грн.

Доказів сплати судового збору у розмірі 41 760,88 грн до матеріалів справи не додано.

Відповідно до ч. 1 ст. 174 Господарського процесуального кодексу України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 162, 164, цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Згідно з ч. 2 ст. 174 Господарського процесуального кодексу України в ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Оскільки позовна заява не відповідає вимогам господарського процесуального законодавства, суд вважає необхідним залишити позовну заяву без руху, надавши позивачу строк для усунення зазначених недоліків.

Керуючись ст.ст. 162, 164, 174, 234-235 Господарського процесуального кодексу України, Господарський суд міста Києва -

УХВАЛИВ:

1. Позовну заяву Акціонерного товариства «Українська залізниця» залишити без руху.

2. Встановити позивачу строк на усунення недоліків позовної заяви 7 (сім) днів з дня вручення цієї ухвали.

3. Встановити позивачу усунення недоліків позовної заяви шляхом подання суду подання доказів сплати судового збору у розмірі 41 760,88 грн.

4. Роз`яснити, що в разі не усунення недоліків позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається особі, що звернулася із позовною заявою (частина 4 статті 174 Господарського процесуального кодексу України).

5. Ухвала набрала законної сили з дати її підписання та оскарженню не підлягає.

СуддяІ.В. Усатенко