ЦЕНТРАЛЬНИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ
ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
У Х В А Л А

29.04.2026 м.Дніпро Справа № 904/2569/24

Центральний апеляційний господарський суд у складі

головуючого судді: Висоцького А.М. доповідач,

перевіривши матеріали апеляційної скарги Фізичної особи-підприємця Кривицької Вікторії Андріївни на рішення Господарського суду Дніпропетровської області від 31.07.2024 (суддя Бажанова Ю.А., повний текст якої підписаний 31.07.2024) у справі № 904/2569/24

за позовом Акціонерного товариства "Криворізька теплоцентраль", м. Кривий Ріг Дніпропетровської області

до Фізичної особи-підприємця Кривицької Вікторії Андріївни, м. Кривий Ріг Дніпропетровської області

про стягнення 110 052,48 грн, -

ВСТАНОВИВ:

Рішенням Господарського суду Дніпропетровської області від 31.07.2024 у справі № 904/2569/24 позов Акціонерного товариства "Криворізька теплоцентраль" до Фізичної особи-підприємця Кривицької Вікторії Андріївни про стягнення 110 052,48 грн задоволено.

Стягнуто з Фізичної особи-підприємця Кривицької Вікторії Андріївни на користь Акціонерного товариства "Криворізька теплоцентраль" 105 797,60 грн. заборгованості за поставлену теплову енергію, 230,58 грн. плати за абонентське обслуговування, 1 088,77 грн. 3% річних, 1 607,23 грн. інфляційних втрат, 1 328,30 грн. пені, 3 028,00 грн судового збору.

26.08.2024 на виконання рішення Господарського суду Дніпропетровської області від 31.07.2024, яке набрало законної сили 21.08.2024, видано наказ про примусове виконання.

Не погодившись із зазначеним рішенням, 25.04.2026 (зареєстрована судом 27.04.2026) до Центрального апеляційного господарського суду з апеляційною скаргою звернулася Фізична особа-підприємець Кривицька Вікторія Андріївна, в якій просить скасувати рішення та прийняте нове, яким у задоволенні позову відмовити.

Одночасно, як додаток до апеляційної скарги, надано клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження рішення суду, яке мотивовано тим, що про існування судового рішення та виконавчого провадження скаржник фактично дізналася лише після вчинення виконавчих дій у виконавчому провадженні № 76389644. Також апелянт вказує, що суд не повідомляв її про слухання справи.

Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 27.04.2026 для розгляду справи визначена колегія суддів у складі: головуючого судді Висоцький А.М. (доповідач), судді Левшина Г.В., Андрейчук Л.В.

Вирішуючи питання про відповідність апеляційної скарги нормам чинного законодавства, суд вирішив, що скаргу слід залишити без руху, враховуючи наступне.

Статтею 258 Господарського процесуального кодексу України встановлені форма і зміст апеляційної скарги, зокрема, згідно з п. 2 ч. 3 ст. 258 ГПК України до апеляційної скарги, зокрема, додаються докази сплати судового збору.

Порядок та розмір справляння судового збору встановлений Законом України "Про судовий збір" № 3674-VІ від 08.07.2011 (зі змінами та доповненнями).

Згідно з ч. 1 ст. 4 Закону України "Про судовий збір" судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Відповідно до пп. 1 п. 2 ч. 2 ст. 4 Закону України "Про судовий збір" ставка судового збору за подання до господарського суду позовної заяви майнового характеру становить 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб і не більше 350 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Підпунктом 6 п. 2 ч. 2 ст. 4 Закону України "Про судовий збір" визначено, що ставка судового збору за подання апеляційної скарги на рішення суду; заяви про перегляд судового рішення у зв`язку з нововиявленими обставинами встановлюється у розмірі 150 відсотків ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви, іншої заяви і скарги від розміру оспорюваної суми.

Згідно з ч.3. ст. 4 Закону України «Про судовий збір» при поданні до суду процесуальних документів, передбачених частиною другою цієї статті, в електронній формі - застосовується коефіцієнт 0,8 для пониження відповідного розміру ставки судового збору.

Таким чином, за подання апеляційної скарги у даній справі судовий збір підлягає сплаті у сумі 3633,60 грн. (із розрахунку 3028,00 грн х 150% х 0,8) та, відповідно, сплачений на наступні реквізити Центрального апеляційного господарського суду:

Отримувач коштів: ГУК у Дн-кій обл/Шев.р/22030101

Код отримувача (ЄДРПОУ): 37988155

Банк отримувача: Казначейство України (ел. адм. подат.)

Код банку отримувача (МФО): 899998

Рахунок отримувача: UA2004628

Код класифікації доходів бюджету: 22030101

Призначення платежу: *;101;__________(код клієнта за ЄДРПОУ для юридичних осіб (доповнюється зліва нулями до восьми цифр, якщо значущих цифр менше 8), реєстраційний номер облікової картки платника податків фізичної особи (завжди має 10 цифр) або серія та номер паспорта громадянина України, в разі якщо платник через свої релігійні переконання відмовився від прийняття реєстраційного номера облікової картки платника податків та повідомив про це відповідний орган Міністерства доходів і зборів України і має відповідну відмітку у паспорті);Судовий збір, за позовом ___________ (ПІБ чи назва установи, організації позивача), на рішення від _______ (Дата оскаржуваного рішення) по справі __________ (номер справи), Центральний апеляційний господарський суд (назва суду, де розглядається справа).

Апелянтом судовий збір сплачений був не в повному розмірі - 2000, 00 грн.

доплаті підлягають 1633, 60 грн.

Також слід зазначити, що за приписами ст. 256 Господарського процесуального кодексу України апеляційна скарга на рішення суду подається протягом двадцяти днів, а на ухвалу суду - протягом десяти днів з дня його (її) проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення. Учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження ухвали (рішення) суду якщо апеляційна скарга подана протягом десяти (двадцяти, відповідно) днів з дня вручення йому відповідного ухвали (рішення) суду (частина 2). Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у частині 2 статті 261 цього Кодексу (частина 3).

Згідно з матеріалами справи, оскаржуване рішення від 31.07.2024 прийнято без повідомлення учасників справи, повний текст якого виготовлено та підписано також 31.07.2024, отже, строк на апеляційне оскарження рішення суду, визначений законодавством, сплив 22.07.2024 (оскільки 20.07.2024, 21.07.2024 вихідні дні). Скаржником апеляційна скарга подана до суду апеляційної інстанції з пропуском встановленого Господарським процесуальним кодексом України строку 25.04.2026.

За змістом частини 3 статті 260 Господарського процесуального кодексу України апеляційна скарга залишається без руху у випадку, якщо вона подана після закінчення строків, встановлених статтею 256 цього Кодексу, і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку, або якщо підстави, вказані нею в заяві, визнані неповажними.

Тобто, законодавець не передбачив обов`язок суду автоматично поновлювати пропущений строк за наявності відповідного клопотання заявника, оскільки в кожному випадку суд має чітко визначити - з якої саме поважної причини такий строк було порушено скаржником, та чи підлягає він поновленню.

Клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження повинно містити обґрунтування поважності причин пропуску такого строку (з посиланням на відповідні докази, які подаються апеляційному господарському суду на загальних підставах).

Відповідно до п.п. 1, 2 ч. 2 ст. 261 ГПК України незалежно від поважності причин пропуску строку на апеляційне оскарження суд апеляційної інстанції відмовляє у відкритті апеляційного провадження, якщо апеляційна скарга подана після спливу одного року з дня складення повного тексту судового рішення, крім випадків, подання апеляційної скарги особою, не повідомленою про розгляд справи або не залученою до участі в ній, якщо суд ухвалив рішення про її права, інтереси та (або) обов`язки, або пропуску строку на апеляційне оскарження внаслідок виникнення обставин непереборної сили.

Постанови Верховного Суду у складі колегії суддів Касаційного господарського суду від 07 вересня 2023 року у справі № 752/6166/17, від 18 серпня 2023 року у справі № 32/257-10, від 20 квітня 2023 року у справі № 9/41 містять висновок про те, що системний аналіз статті 261 ГПК України свідчить, що подання апеляційної скарги особою, не повідомленою про розгляд справи або не залученою до участі в ній, якщо суд ухвалив рішення про її права, інтереси та (або) обов`язки, звільняє її від безумовної відмови у відкритті апеляційного провадження незалежно від поважності причин пропуску строку на апеляційне оскарження, передбаченої частиною другою статті 261 цього Кодексу, якщо апеляційна скарга подана після спливу одного року з дня складення повного тексту судового рішення. Проте в такому випадку особа не звільняється від обов`язку довести поважність причин пропуску строку на апеляційне оскарження, передбаченого іншими нормами ГПК України.

У клопотанні скаржник просить поновити пропущений процесуальний строк на апеляційне оскарження рішення суду.

В обґрунтування поважності причин пропущеного процесуального строку на апеляційне оскарження ухвали скаржник, зокрема, зазначив, що апелянт не брав участі у розгляді справи, а про існування цієї судової справи дізналася лише після вчинення виконавчих дій у виконавчому провадженні № 76389644. При цьому апелянт не конкретизує обставини, за яких у неї з`явилась можливість дізнатися про наявність судового спору за її участі та не зазначає дату наведених подій. Також апелянт вказує, що суд не повідомляв її про слухання справи.

Розглянувши відповідне клопотання, апеляційний господарський суд визнає підстави, наведені скаржником у клопотанні про поновлення строку на апеляційне оскарження, неповажними і недоведеними належними доказами, з урахуванням наступного.

Відповідно до висновків, наведених у постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Касаційного господарського суду від 03.12.2024 у справі № 911/1806/22: "Клопотання чи заява про відновлення процесуального строку повинна містити роз`яснення причин пропуску і підстави, з яких заявник вважає ці причини поважними. В клопотанні чи заяві повинні бути докази того, що здійснити відповідні процесуальні дії у визначений строк у заявника не було можливості. Поважними причинами визнаються лише такі обставини, які є об`єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення сторони та пов`язані з дійсними істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення сторонами у справі процесуальних дій та підтверджені належними доказами."

Зазначені висновки є сталими у практиці Верховного Суду.

Ухвалою Господарського суду Дніпропетровської області від 18.06.2004 прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження у справі у порядку спрощеного позовного провадження без виклику (повідомлення) учасників за наявними в матеріалах справи документами.

Ухвалою Господарського суду Дніпропетровської області від 18.06.2024 витребувано у Криворізької Північної ДПІ (Покровський район м. Кривий Ріг) Головного управління ДПС у Дніпропетровській області інформацію щодо РНОКПП Фізичної особи-підприємця Кривицької Вікторії Андріївни.

08.07.2024 від Головного управління ДПС у Дніпропетровській області до господарського суду надійшов лист з наданням інформації, згідно якого повідомлено, що станом на 26.06.2024 на податковому обліку у Криворізькій Північній ДПІ в діючому стані перебуває ФОП Кривицька Вікторія Андріївна.

Копія ухвали Господарського суду Дніпропетровської області від 18.06.2024 у справі №904/2569/24 повернулась до Господарського суду Дніпропетровської області з відміткою Укрпошти від 25.06.2024: "адресат відсутній за вказаною адресою".

Системний аналіз статті 242 Господарського процесуального кодексу України, пунктів 11, 17, 99, 99-2, 116, 117 Правил надання послуг поштового зв`язку свідчить, що у разі якщо ухвалу про вчинення відповідної процесуальної дії або судове рішення направлено судом рекомендованим листом за належною поштовою адресою, яка була надана суду відповідною стороною (наявність такої адреси в ЄДР прирівнюється до повідомлення такої адреси стороною), і судовий акт повернуто підприємством зв`язку з посиланням на відсутність (вибуття) адресата, відмову від одержання, закінчення строку зберігання поштового відправлення тощо, то необхідно вважати, що адресат повідомлений про вчинення відповідної процесуальної дії або про прийняття певного судового рішення у справі (зазначена правова позиція є сталою у господарському процесі та викладена у численних постановах Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду від 13.01.2020 у справі № 910/22873/17, від 14.08.2020 у справі № 904/2584/19, від 19.05.2021 у справі № 910/16033/20, від 17.11.2021 у справі № 908/1724/19 та від 01.03.2023 у справі № 910/18543/21, від 13.06.2023 у справі № 911/2735/21, від 19.03.2025 у справі № 905/573/24).

Верховний Суд неодноразово звертав увагу на те, що направлення листа рекомендованою кореспонденцією на дійсну адресу є достатнім для того, щоб вважати повідомлення належним, оскільки отримання зазначеного листа адресатом перебуває поза межами контролю відправника, у цьому випадку суду (аналогічний висновок викладено у постанові Великої Палати Верховного Суду від 25.04.2018 у справі № 800/547/17 (П/9901/87/18) (провадження №11-268заі18), постановах Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду від 27.11.2019 у справі № 913/879/17, від 21.05.2020 у справі № 10/249-10/19, від 15.06.2020 у справі № 24/260-23/52-б, від 24.04.2021 у справі № 910/11849/20, від 07.09.2022 у справі № 910/10569/21, від 13.06.2023 у справі № 911/2735/21).

Суд акцентує, що апелянт є особою, на яку відповідно до статті 4, частини першої, пункту 10 частини другої статті 9 Закону України "Про державну реєстрацію юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань" покладено обов`язок зазначати достовірні дані щодо власного місцезнаходження, які відповідно до статті 10 зазначеного Закону вважаються достовірними і можуть бути використані у спорі з третьою особою. Отже, вказане дає підстави вважати, що така адреса відповідача є актуальною, а відтак, саме на особу, місцезнаходження якої визначено конкретною адресою, покладено обов`язок перевіряти надходження поштової кореспонденції.

Відповідач, зазначеного обов`язку не дотримався, не забезпечив вчасне отримання за адресою свого місцезнаходження кореспонденції.

Таким чином, посилання на пропуск строку з поважних підстав, не є поважною причиною для поновлення пропущеного строку для оскарження рішення, оскільки носять суб`єктивний характер, а не об`єктивний і непереборний.

Крім того, незнання про порушення через байдужість до своїх прав або небажання дізнатися також не є поважною причиною пропуску строку звернення до суду.

Таким чином, матеріалами справи спростовані доводи апелянта стосовно недотримання судом норм процесуального права щодо його належного повідомлення про наявну справу відносно відповідача.

Звідси, апелянтом не наведено обґрунтованих доводів і не підтверджено доказами об`єктивних підстав для пропуску строку на оскарження рішення суду.

Частиною 2 ст. 260 Господарського процесуального кодексу України регламентовано, що до апеляційної скарги, яка оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 258 цього Кодексу, застосовуються положення статті 174 цього Кодексу.

За приписами ч. 1 ст. 174 Господарського процесуального кодексу України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 162, 164, 172 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху. Якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху постановляється з підстави несплати судового збору у встановленому законом розмірі, суд в такій ухвалі повинен зазначити точну суму судового збору, яку необхідно сплатити (доплатити) (ч. 2 ст. 174 ГПК України).

За змістом частини 3 статті 260 Господарського процесуального кодексу України апеляційна скарга залишається без руху також у випадку, якщо вона подана після закінчення строків, встановлених статтею 256 цього Кодексу, і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку, або якщо підстави, вказані нею в заяві, визнані неповажними. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду апеляційної інстанції із заявою про поновлення строку або вказати інші підстави для поновлення строку.

Зважаючи на викладене, апелянту надається право протягом встановленого судом строку усунути недоліки апеляційної скарги та надати докази доплати судового збору у встановленому порядку і розмірі (1633,60 грн), надати клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження ухвали суду із зазначенням інших причин такого пропуску.

Слід звернути увагу, що відповідно до пункту 4 частини 1 статті 261 Господарського процесуального кодексу України суд апеляційної інстанції відмовляє у відкритті апеляційного провадження у справі, якщо скаржником у строк, визначений судом не подано заяву про поновлення строку на апеляційне оскарження або наведені підстави для поновлення строку на апеляційне оскарження визнані судом не поважними.

Керуючись статтями 174, 234-235, 258, 260 Господарського процесуального кодексу України, суд,

УХВАЛИВ:

1. Апеляційну скаргу Фізичної особи-підприємця Кривицької Вікторії Андріївни на рішення Господарського суду Дніпропетровської області від 31.07.2024 у справі № 904/2569/24 залишити без руху.

2. Апелянту протягом 10 днів з дня отримання цієї ухвали усунути вказані недоліки апеляційної скарги, а саме:

- надати докази доплати судового збору до встановленого законом розміру (1633,60 грн), відомості про що надати суду;

- надати клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження ухвали суду із зазначенням підстав такого пропуску, а саме:

- надати інформацію та відповідні докази про те, коли стало відомо про наявність рішення Господарського суду Дніпропетровської області від 31.07.2024 у справі № 904/2569/24,

- навести обгрунтування поважності пропуску строку на апеляційне оскарження рішення суду від 31.07.2024 у цій справі з моменту обізнанності про наявність такого рішення, відомості про що надати суду.

3. У разі не усунення недоліків у зазначений судом строк настають наслідки, передбачені ч.4 ст. 174, ч.6, 8 ст. 260, ст. 261 Господарського процесуального кодексу України.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та оскарженню не підлягає.

Інформацію по справі учасники справи можуть отримати на сторінці Центрального апеляційного господарського суду на офіційному вебпорталі судової влади України в мережі Інтернет за вебадресою https://court.gov.ua/fair/sud4876/ або переглянути процесуальні документи по справі на сайті Єдиного державного реєстру судових рішень за посиланням http://www.reyestr.court.gov.ua/

Головуючий суддя А.М. Висоцький