ПІВНІЧНИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"16" квітня 2026 р. Справа№ 910/7132/25

Північний апеляційний господарський суд у складі колегії суддів:

головуючого: Сибіги О.М.

суддів: Гончарова С.А.

Кравчука Г.А.

Розглянувши матеріали апеляційної скарги Товариства з обмеженою відповідальністю "Гідроінж-буд"

на ухвалу Господарського суду міста Києва від 26.11.2025

про повернення заяви про збільшення позовних вимог

у справі № 910/7132/25 (суддя Спичак О.М.)

за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "Гідроінж-буд"

до: 1. Департаменту економіки та інвестицій виконавчого органу Київської міської ради

2. Київської міської ради

3. Національно академії наук України

треті особи без самостійних вимог щодо предмету спору, на стороні відповідачів:

1. Товариство з обмеженою відповідальністю "КСМ-Груп"

2. Головне управління Державної казначейської служби України в місті Києві

про визнання недійсними договорів про пайову участь та стягнення грошових коштів, -

ВСТАНОВИВ:

Короткий зміст ухвали місцевого господарського суду та мотиви її прийняття

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 26.11.2025 у справі № 910/7132/25 заяву про збільшення розміру позовних вимог повернуто Товариству з обмеженою відповідальністю "Гідроінж-буд".

Ухвалу суду першої інстанції мотивовано тим, що позивачем здійснено зміну підстав і предмету позову всупереч приписам ст. 46 Господарського процесуального кодексу України.

Короткий зміст вимог апеляційної скарги та узагальнення її доводів

Не погоджуючись з ухвалою Господарського суду міста Києва від 26.11.2025 у справі № 910/7132/25, Товариство з обмеженою відповідальністю "Гідроінж-буд" звернулось до Північного апеляційного господарського суду з апеляційною скаргою, в якій просить скасувати ухвалу місцевого господарського суду про повернення заяви про збільшення позовних вимог та прийняти нову, якою вказану заяву прийняти до розгляду.

Вимоги апеляційної скарги мотивовано тим, що оскаржувану ухвалу прийнято з неповним з`ясуванням судом першої інстанції обставин, та порушенням норм процесуального права.

Так, скаржник зазначає, що місцевий господарський суд дійшов передчасного висновку щодо повернення заяви про збільшення позовних вимог, оскільки вимоги заяви позивача не змінюють предмет позову та правові підстави його, а є лише збільшенням матеріально-правової вимоги позивача.

Дії суду апеляційної інстанції щодо розгляду апеляційної скарги по суті

Протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 05.12.2025 матеріали апеляційної скарги Товариства з обмеженою відповідальністю "Гідроінж-буд" у справі № 910/7132/25 передано на розгляд колегії суддів Північного апеляційного господарського суду у складі: головуючий суддя: Сибіга О.М., судді: Гончаров С.А., Кравчук Г.А.

Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 08.12.2025 витребувано з Господарського суду міста Києва матеріали справи № 910/7132/25.

05.01.2026 до Північного апеляційного господарського суду надійшли матеріали справи № 910/7132/25.

Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 13.02.2026 відкрито апеляційне провадження у справі № 910/7132/25 за апеляційною скаргою Товариства з обмеженою відповідальністю "Гідроінж-буд" на ухвалу Господарського суду міста Києва від 26.11.2025; справу вирішено розглядати без повідомлення учасників справи в порядку спрощеного провадження за наявними матеріалами.

06.03.2026 через систему «Електронний суд» від Київської міської ради надійшов відзив на апеляційну скаргу в якому просить у задоволенні апеляційної скарги Товариства з обмеженою відповідальністю "Гідроінж-буд" відмовити, рішення Господарського суду міста Києва від 26.11.2025 залишити без змін.

Київська обласна рада погоджується із висновками суду першої інстанції, що зміна ціни позову відбулась у зв`язку з донарахуванням позивача вартості робіт та обладнання згідно актів, які не було долучено до позовної заяви. Тобто, позивач одночасно змінив і предмет позову (матеріально-правову вимогу) і підстави позову (акти виконаних робіт).

06.03.2026 через систему «Електронний суд» від Департаменту економіки та інвестицій виконавчого органу Київської міської ради надійшов відзив на апеляційну скаргу в якому просить у задоволенні апеляційної скарги Товариства з обмеженою відповідальністю "Гідроінж-буд" відмовити, рішення Господарського суду міста Києва від 26.11.2025 залишити без змін.

Розглянувши доводи скаржника, перевіривши правильність застосування місцевим господарським судом норм процесуального права, колегія суддів дійшла висновку про задоволення апеляційної скарги Товариства з обмеженою відповідальністю "Гідроінж-буд" з огляду на наступне.

Мотиви та джерела права, з яких виходить суд апеляційної інстанції при прийнятті постанови

Відповідно до п. 6 ч. 1 ст. 255 Господарського процесуального кодексу України окремо від рішення суду першої інстанції можуть бути оскаржені в апеляційному порядку ухвали суду першої інстанції, зокрема, про повернення заяви позивачеві (заявникові) у справі.

Відповідно до вимог ч. 1, 2, 5 ст. 269 Господарського процесуального кодексу України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги. Суд апеляційної інстанції досліджує докази, що стосуються фактів, на які учасники справи посилаються в апеляційній скарзі та (або) відзиві на неї. В суді апеляційної інстанції не приймаються і не розглядаються позовні вимоги та підстави позову, що не були предметом розгляду в суді першої інстанції.

Так, звертаючись до суду з даним позовом Товариство з обмеженою відповідальністю "Гідроінж-буд" просило:

- визнати недійсним Договір №33 пайової участі у створенні розвитку соціальної та інженерно-транспортної інфраструктури міста Києва від 27.02.2020;

- визнати недійсним Договір №191 пайової участі у створенні і розвитку соціальної та інженерно-транспортної інфраструктури міста Києва від 21.09.2020;

- стягнути з Департаменту економіки та інвестицій виконавчого органу Київської міської ради за рахунок коштів бюджету міста Києва на користь Товариства з обмеженою відповідальністю «Гідроінж-буд» 317 094 60,27 гривень внаслідок визнання недійсними Договору №33 пайової участі у створенні розвитку соціальної та інженерно-транспортної інфраструктури міста Києва від 27.02.2020 та Договору №191 пайової участі у створенні і розвитку соціальної та інженерно-транспортної інфраструктури міста Києва від 21.09.2020;

- стягнути з Київської міської ради за рахунок коштів бюджету міста Києва на користь Товариства з обмеженою відповідальністю «Гідроінж-буд» 590 650 761,70 грн, витрачених на будівництво об`єктів міської інфраструктури поза межами земельних ділянок по вулиці Метрологічній у Голосіївському районі міста Києва, з них: - 162 683 445,54 грн основного боргу, - 131 903 798,24 грн інфляції, - 27 929 353,43 грн 3% річних, - 268 134 165,17 грн пені.

04.11.2025 через систему «Електронний суд» від Товариства з обмеженою відповідальністю "Гідроінж-буд" надійшла заява про збільшення розміру позовних вимог, в якій просив:

- визнати недійсним Договір №33 пайової участі у створенні розвитку соціальної та інженерно-транспортної інфраструктури міста Києва від 27.02.2020;

- визнати недійсним Договір №191 пайової участі у створенні і розвитку соціальної та інженерно-транспортної інфраструктури міста Києва від 21.09.2020;

- стягнути з Департаменту економіки та інвестицій виконавчого органу Київської міської ради за рахунок коштів бюджету міста Києва на користь Товариства з обмеженою відповідальністю «Гідроінж-буд» 31 709 460, 27 гривень внаслідок визнання недійсними Договору №33 пайової участі у створенні розвитку соціальної та інженерно-транспортної інфраструктури міста Києва від 27.02.2020 та Договору №191 пайової участі у створенні і розвитку соціальної та інженерно-транспортної інфраструктури міста Києва від 21.09.2020;

- стягнути з Київської міської ради за рахунок коштів бюджету міста Києва на користь Товариства з обмеженою відповідальністю «Гідроінж-буд» 922 579 377,25 грн, витрачених на будівництво об`єктів міської інфраструктури поза межами земельних ділянок по вулиці Метрологічній у Голосіївському районі міста Києва, з них: - 212.815.929,92 грн основного боргу, - 225 481 245,73 грн інфляції, - 44 580 767,00 грн 3% річних, - 436 791 434,60 грн пені.

Перевіривши матеріали позовної заяви, місцевий господарський суд дійшов висновку, що позивачем збільшено ціну позову у зв`язку з донарахуванням вартості робіт та обладнання згідно з актами, які не було долучено до позовної заяви тому на переконання суду, Товариством з обмеженою відповідальністю «Гідроінж-буд» одночасно змінено і предмет позову (матеріально-правову вимогу), і підстави позову (долучені акти виконаних робіт).

Враховуючи вищенаведене, судом першої інстанції повернуто заяву Товариства з обмеженою відповідальністю «Гідроінж-буд» згідно з п. 2 ч. 5 ст. 174 Господарського процесуального кодексу України.

Надаючи оцінку спірним правовідносинам, оскаржуваному судовому рішенню та доводам апеляційної скарги, колегія суддів не погоджується з такими висновками місцевого господарського суду враховуючи наступне.

Відповідно до ч. 3 ст. 46 Господарського процесуального кодексу України до закінчення підготовчого засідання позивач має право змінити предмет або підстави позову шляхом подання письмової заяви.

Підстава позову - це обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги. Такими обставинами є юридичні факти, які тягнуть за собою певні правові наслідки. Підставу позову становлять фактична й правова підстава.

Фактична підстава позову - це юридичні факти, на яких ґрунтуються позовні вимоги позивача до відповідача. Правова підстава позову - це посилання в позовній заяві на закони та інші нормативно-правові акти, на яких ґрунтується позовна вимога позивача.

Предмет і підстава позову сприяють з`ясуванню наявності і характеру спірних правовідносин між сторонами, застосуванню необхідного способу захисту права, визначенню кола доказів, необхідних для підтвердження наявності конкретного цивільного права і обов`язку.

Отже зміна предмета позову означає зміну матеріальної вимоги, з якою позивач звернувся до відповідача, а зміна підстав позову - це зміна обставин, на яких ґрунтується вимога позивача. Одночасна зміна і предмета, і підстав позову не допускається, оскільки у разі одночасної зміни предмета та підстав позову фактично виникає нова матеріально-правова вимога позивача, яка обґрунтовується іншими обставинами, що за своєю суттю є новим позовом.

Не вважаються зміною підстав позову доповнення його новими обставинами при збереженні в ньому первісних обставин та зміна посилання на норми матеріального чи процесуального права.

Аналогічні висновки Верховного Суду щодо застосування ч. 3 ст. 46 Господарського процесуального кодексу викладені у постанові Великої Палати Верховного Суду від 25.06.2019 у справі № 924/1473/15 та у постанові Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду від 15.10.2020 у справі № 922/2575/19.

Особа, яка звертається до суду з позовом, самостійно визначає у позовній заяві, яке її право чи охоронюваний законом інтерес порушено особою, до якої пред`явлено позов, та зазначає, які саме дії необхідно вчинити суду для відновлення порушеного права. Учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд.

Предмет позову кореспондується із способами захисту права, які визначені, зокрема у ст. 16 Цивільного кодексу України, ст. 20 Господарського кодексу України, а відтак зміна предмета позову означає зміну вимоги, що може полягати в обранні позивачем іншого/інших, на відміну від первісно обраного/них способу/способів захисту порушеного права, в межах спірних правовідносин.

Необхідність у зміні предмету позову може виникати тоді, коли початкові вимоги позивача не будуть забезпечувати чи не в повній мірі забезпечать позивачу захист його порушених прав та інтересів.

Зміна предмету позову можлива, зокрема у такі способи:

1) заміна одних позовних вимог іншими;

2) доповнення позовних вимог новими;

3) вилучення деяких із позовних вимог;

4) пред`явлення цих вимог іншому відповідачу в межах спірних правовідносин.

Як зазначалось судом першої інстанції, збільшенням розміру позовних вимог не може бути заявлення ще однієї чи кількох вимог, додатково до викладених у позовній заяві.

Не вважаються зміною підстав позову доповнення його новими обставинами при збереженні в ньому первісних обставин та зміна посилання на норми матеріального чи процесуального права.

Подібні за змістом висновки, викладені у постанові Верховного Суду від 13.08.2024 у справі №914/3080/20.

Згідно правових висновків Верховного Суду викладених у постановах від 10.12.2019 у справі №923/1061/18 та від 01.10.2019 у справі №922/54/19 під збільшенням або зменшенням розміру позовних вимог слід розуміти відповідно зміну кількісних показників за тією ж самою вимогою, яку було заявлено в позові. Збільшено (чи зменшено) може бути лише розмір вимог майнового характеру.

З огляду на наведене, суд апеляційної інстанції вважає, що повернення заяви про збільшення позовних вимог, здійснене з порушенням положень ст. 46 Господарського процесуального кодексу України, оскільки долучення актів виконаних робіт (наданих послуг) до матеріалів справи не є зміною підстав позову, а лише підтверджують факт виконання зобов`язань, передбачених основним договором, не створюючи нових юридичних фактів чи вимог.

При цьому, предметом позову у даній справі є визнання недійсним договору № 33 пайової участі у створенні і розвитку соціальної та інженерно-транспортної інфраструктури міста Києва та стягнення коштів витрачених на будівництво об`єктів міської інфраструктури, а заява позивача про збільшення позовних вимог містить лише зміну розміру основного боргу на підставі долучених актів виконаних робіт, а також заявлено позивачем стягнення 3% річних та інфляційних втрат на новоутворену суму, не застосовуючи нових періодів відносно вказаних нарахувань, тобто Товариство з обмеженою відповідальністю "Гідроінж-буд" вимагає виключно збільшення кількісних показників, що не змінює підстав і предмету позову одночасно.

За вказаних обставин, колегія суддів дійшла висновку, що допущені судом першої інстанції порушення норм процесуального права є такими, що призвели до неправильного вирішення питання, та є підставою для скасування ухвали суду першої інстанції про повернення заяви позивача щодо збільшення позовних вимог та передачі справи до суду першої інстанції для вирішення питання про прийняття до розгляду заяви Товариства з обмеженою відповідальністю "Гідроінж-буд" про збільшення позовних вимог у справі.

Висновки суду апеляційної інстанції за результатами розгляду апеляційної скарги

Статтею 13 Господарського процесуального кодексу України встановлено, що судочинство у господарських судах здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених цим Кодексом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених законом.

Згідно зі ст.ст. 73, 74 Господарського процесуального кодексу України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень.

За приписами ч. 2 ст. 86 Господарського процесуального кодексу України жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності.

Пунктом 6 ст. 275 Господарського процесуального кодексу України встановлено що, суд апеляційної інстанції за результатами розгляду апеляційної скарги має право скасувати ухвалу, що перешкоджає подальшому провадженню у справі, і направити справу для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Відповідно до п. 4 ч. 1 ст. 280 Господарського процесуального кодексу України підставами для скасування ухвали суду, що перешкоджає подальшому провадженню у справі, і направлення справи для продовження розгляду до суду першої інстанції є порушення норм процесуального права або неправильне застосування норм матеріального права, які призвели до постановлення помилкової ухвали.

У цій справі неправильне застосування місцевим господарським судом порушення норм процесуального права призвело до прийняття незаконного судового рішення.

Враховуючи викладене, апеляційний суд дійшов висновку про наявність підстав для скасування ухвали місцевого суду на підставі ст. 280 Господарського процесуального кодексу України.

З урахуванням наведеного, доводи апеляційної скарги при перевірці в апеляційному порядку знайшли своє підтвердження, внаслідок чого апеляційна скарга підлягає задоволенню, а ухвала місцевого господарського суду - скасуванню. Матеріали справи слід повернути до Господарського суду міста Києва для вирішення питання про прийняття до розгляду заяви Товариства з обмеженою відповідальністю "Гідроінж-буд" про збільшення позовних вимог.

Розподіл судових витрат

Оскільки судом апеляційної інстанції скасовано ухвалу суду першої інстанції з передачею справи до суду першої інстанції для вирішення питання про збільшення позовних вимог у справі, то розподіл сум судового збору, пов`язаного з розглядом відповідної апеляційної скарги, здійснюється судом першої інстанції за результатами розгляду ним справи, згідно із загальними правилами ст. 129 Господарського процесуального кодексу України.

Керуючись статтями 129, 269, 270, 271, 275, 280, 281-284 Господарського процесуального кодексу України, Північний апеляційний господарський суд, -

ПОСТАНОВИВ:

1. Апеляційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю "Гідроінж-буд" на ухвалу Господарського суду міста Києва від 26.11.2025 у справі № 910/7132/25 - задовольнити.

2. Ухвалу Господарського суду міста Києва від 26.11.2025 у справі № 910/7132/25 - скасувати.

3. Матеріали справи № 910/7132/25 передати до Господарського суду міста Києва для вирішення питання про прийняття до розгляду заяви Товариства з обмеженою відповідальністю "Гідроінж-буд" про збільшення позовних вимог у справі.

Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дня її прийняття та може бути оскаржена відповідно до ст. 287-291 Господарського процесуального кодексу України.

Головуючий суддя О.М. Сибіга

Судді С.А. Гончаров

Г.А. Кравчук