ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ЗАПОРІЗЬКОЇ ОБЛАСТІ
УХВАЛА

21.04.2026 Справа № 908/4003/25

м.Запоріжжя Запорізької області

Господарський суд Запорізької області у складі судді Федько Олександри Анатоліївни, розглянувши матеріали

зустрічної позовної заяви: Акціонерного товариства «ДТЕК ДНІПРОЕНЕРГО» (69006, м. Запоріжжя, вул. Фанатська, буд. 20)

до відповідача: Приватного акціонерного товариства «Національна енергетична компанія «Укренерго» (01032, м. Київ, вул. Симона Петлюри, буд. 25)

про визнання права не сплачувати 3% річних

у справі № 908/4003/25

за позовом: Приватного акціонерного товариства «Національна енергетична компанія «Укренерго» (01032, м. Київ, вул. Симона Петлюри, буд. 25)

до відповідача: Акціонерного товариства «ДТЕК ДНІПРОЕНЕРГО» (69006, м. Запоріжжя, вул. Фанатська, буд. 20)

про стягнення грошової суми,

УСТАНОВИВ:

31.12.2025 до Господарського суду Запорізької області надійшла позовна заява вх. №4438/08-07/25 (документ сформований в системі Електронний суд 31.12.2025) Приватного акціонерного товариства «Національна енергетична компанія «Укренерго» до відповідача: Акціонерного товариства «ДТЕК ДНІПРОЕНЕРГО» про стягнення суми 41 518 303,18 грн, яка складається з: 41 390 121,09 грн заборгованість та 128 182,09 грн 3% річних.

Згідно з протоколом автоматизованого розподілу від 31.12.2025, здійснено автоматизований розподіл судової справи між суддями, присвоєно єдиний унікальний номер судової справи 908/4003/25 та визначено до розгляду судді Федько О.А.

Ухвалою Господарського суду Запорізької області від 05.01.2026 прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження у справі № 908/4003/25, присвоєно справі номер провадження 6/238/25, постановлено здійснювати розгляд справи за правилами загального позовного провадження, підготовче засідання призначено на 03.02.2026 о/об 11 год. 00 хв.

Ухвалою суду від 03.02.2026 продовжено строк підготовчого провадження на 30 днів, підготовче засідання відкладено на 10.03.2026 об 11 год. 30 хв.

Ухвалою суду від 10.03.2026 зупинено провадження у справі №908/4003/25 за позовом Приватного акціонерного товариства «Національна енергетична компанія «Укренерго» до відповідача: Акціонерного товариства «ДТЕК ДНІПРОЕНЕРГО» про стягнення грошової суми до закінчення перегляду в касаційному порядку Об`єднаною палатою Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду справи №914/2625/23.

Ухвалою суду від 13.04.2026 поновлено провадження у справі №908/4003/25. Постановлено продовжити підготовче засідання у справі 23.04.2026 о 10 год. 00 хв.

16.04.2026 до суду надійшла зустрічна позовна заява Акціонерного товариства «ДТЕК ДНІПРОЕНЕРГО» до відповідача: Приватного акціонерного товариства «Національна енергетична компанія «Укренерго» про визнання у АТ «ДТЕК ДНІПРОЕНЕРГО» право не сплачувати на користь ПАТ «Національна енергетична компанія «Укренерго» 3% річних в розмірі 128 182,09 грн.

У зустрічному позові позивачем викладено клопотання про звільнення його від сплати судового збору.

Наведений попередній (орієнтовний) розмір витрат на професійну правничу допомогу, який складає 60000,00 грн.

Дослідивши матеріали зустрічної позовної заяви та надані документи, суд зазначає таке.

Відповідно до статей 55, 129 Конституції України, застосування та користування правами на судовий захист здійснюється у випадках та в порядку, встановлених законом.

Тобто, реалізація конституційного права, зокрема, на судовий захист ставиться у залежність від положень процесуального закону, в даному випадку норм ГПК України.

Право на пред`явлення зустрічної позовної заяви не є абсолютним. Подаючи зустрічну позовну заяву заявник повинен дотримуватись вимог ГПК України щодо її подання.

Пунктом 3 частини другої статті 46 ГПК України передбачено, що відповідач має право подати зустрічний позов у строки, встановлені цим Кодексом.

Відповідно до частин першої, другої статті 180 ГПК України, відповідач має право пред`явити зустрічний позов у строк для подання відзиву.

Зустрічний позов приймається до спільного розгляду з первісним позовом, якщо обидва позови взаємопов`язані і спільний їх розгляд є доцільним, зокрема, коли вони виникають з одних правовідносин або коли задоволення зустрічного позову може виключити повністю або частково задоволення первісного позову.

Згідно з частиною четвертою ст. 180 ГПК України, зустрічна позовна заява, яка подається з додержанням загальних правил пред`явлення позову, повинна відповідати вимогам статей 162, 164, 172, 173 цього Кодексу.

До зустрічної позовної заяви, поданої з порушенням вимог, встановлених частиною четвертою цієї статті, застосовуються положення статті 174 цього Кодексу (частина 5 ст. 180 ГПК України).

Отже, право пред`явити зустрічний позов може бути реалізоване у строк, встановлений ГПК України, а саме для надання відзиву, який є строком, встановленим законом, оскільки за змістом пункту 3 частини 2 ст.46 та ч.1 ст.180 ГПК України не йдеться про встановлення ними строку для подання відзиву судом, а імперативно законом встановлено період часу для подання зустрічного позову, який має відповідати строку для подання відзиву.

За приписами частини шостої статті 180 ГПК України, зустрічна позовна заява, подана з порушенням вимог частин першої та другої цієї статті, ухвалою суду повертається заявнику. Копія зустрічної позовної заяви долучається до матеріалів справи.

Відповідно до частини восьмої статті 165 ГПК України, відзив подається в строк, встановлений судом, який не може бути меншим п`ятнадцяти днів з дня вручення ухвали про відкриття провадження у справі.

Строки, в межах яких вчиняються процесуальні дії, встановлюються законом, а якщо такі строки законом не визначені, - встановлюються судом (стаття 113 ГПК України).

Відповідно до пункту 6 частини другої статті 42 ГПК України, учасники справи зобов`язані виконувати процесуальні дії у встановлені законом або судом строки.

Згідно зі статтею 118 ГПК України, право на вчинення процесуальних дій втрачається із закінченням встановленого законом або призначеного судом строку. Заяви, скарги і документи, подані після закінчення процесуальних строків, залишаються без розгляду, крім випадків, передбачених цим Кодексом.

Таким чином, право на подання зустрічного позову може бути реалізовано відповідачем виключно у строк, встановлений для подання відзиву на позов, а процесуальним наслідком пропуску такого строку є втрата права на вчинення стороною відповідної процесуальної дії.

Подібну правову позицію викладено у постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Касаційного господарського суду від 24.12.2019 у справі №910/5172/19.

Ухвалою про відкриття провадження у справі від 05.01.2026 суд встановив відповідачу строк на подання відзиву на позовну заяву - п`ятнадцять днів з дня отримання ухвали.

З матеріалів справи вбачається, що ухвала суду від 05.01.2026 про відкриття провадження у справі №908/4003/25 була надіслана до електронного кабінету відповідача АТ «ДТЕК ДНІПРОЕНЕРГО» та отримана ним 05.01.2026 о 17:32, відтак вважається врученою 06.01.2026.

Ухвалою від 20.01.2026 суд задовольнив заяву відповідача та продовжив Акціонерному товариству «ДТЕК ДНІПРОЕНЕРГО» процесуальний строк на подання відзиву на позовну заяву до 30.01.2026.

АТ «ДТЕК ДНІПРОЕНЕРГО» 30.01.2026 надіслав відзив на позов (документ сформований в системі Електронний суд 29.01.2026).

Із зустрічним позовом відповідач звернувся до суду 16.04.2026 (документ сформований в системі Електронний суд 15.04.2026).

Відповідно до статті 119 ГПК України, суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення (частина перша).

Якщо інше не встановлено законом, заява про поновлення процесуального строку, встановленого законом, розглядається судом, у якому належить вчинити процесуальну дію, стосовно якої пропущено строк, а заява про продовження процесуального строку, встановленого судом, - судом, який встановив строк, без повідомлення учасників справи (частина третя).

За змістом наведеної статті 119 ГПК України, пропущений учасником процесуальний строк, встановлений законом, може бути поновлений судом за умови звернення учасника із заявою про поновлення такого строку, в якій він має навести причини пропуску строку, а суд оцінити наведені заявником причини на предмет їх поважності.

Питання щодо поновлення встановленого законом строку безпосередньо пов`язане з відповідним конкретним учасником справи, його процесуальним правом і обов`язком та спрямоване на реалізацією саме його суб`єктивних процесуальних прав (обов`язків).

При цьому суд зазначає, що вирішення питання щодо поновлення строку на вчинення процесуальних дій перебуває в межах дискреційних повноважень судів, однак такі повноваження не є необмеженими.

У тому випадку, коли у встановлений законом строк учаснику справи виконати певні процесуальні дії не видається можливим, оскільки саме у нього виникли обставини, які перешкоджають їх реалізації, у такого учасника виникає унормована законом можливість ініціювати поновлення процесуального строку у спосіб звернення до суду із заявою, в якій має бути наведено причини пропуску строку; суд має здійснити оцінку причин пропуску строку, наведених заявником, на предмет їх поважності. Інший підхід порушував би принципи диспозитивності та змагальності.

Наведені вище норми процесуального закону пов`язують можливість поновлення процесуального строку з обов`язковою наявністю поважної причини пропуску відповідного строку. Якщо поновлення процесуального строку здійснюється за заявою сторони, заявник повинен обґрунтувати поважність причин його пропуску.

Поважними причинами визнаються лише такі обставини, які є об`єктивно непереборними та пов`язані з дійсними істотними труднощами для своєчасного вчинення процесуальних дій.

Питання про поважність причин пропуску процесуального строку, в розумінні ст.86 ГПК України, вирішується судом за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів.

Отже, вирішуючи це питання, суд, з урахуванням конкретних обставин справи, має оцінити на предмет поважності причини пропуску встановленого законом процесуального строку, і в залежності від встановленого вирішити питання про поновлення або відмову у поновленні цього строку (наведену правову позицію викладено у постанові Верховного Суду від 09.10.2019 у справі №910/22695/13).

Із аналізу норм ст.ст. 118,119 ГПК України вбачається, що господарський суд може поновити пропущений процесуальний строк лише у виняткових випадках, тобто причини відновлення таких строків повинні бути не просто поважними, але й мати такий характер, не зважати на який було б несправедливим і таким, що суперечить загальним засадам законодавства.

Аналогічний правовий висновок викладено в постановах Верховного Суду від 30.07.2020 у справі №910/15481/19, від 19.05.2021 у справі №916/2657/20.

АТ "ДТЕК ДНІПРОЕНЕРГО" посилаючись на військову агресію Російської Федерації на території України та введений воєнний стан уважає, що позивач за зустрічним позовом не повинен окремо просити суд поновити строк для звернення до суду.

Втім, господарський суд відхиляє такий аргумент АТ "ДТЕК ДНІПРОЕНЕРГО", оскільки наведені обставини не зупиняють строки, визначені Господарським процесуальним кодексом України, не свідчать про наявність підстав для їх автоматичного продовження / поновлення за відсутності відповідного клопотання учасника справи.

Позивач обґрунтованого клопотання про поновлення строку на подання зустрічної позовної заяви не надав. Доказів наявності обставин, які є об`єктивно непереборними та пов`язані з дійсними істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення процесуальної дії з подання зустрічного позову у встановлений строк не навів та документально не підтвердив.

Відтак, з огляду на те, що зустрічний позов подано з порушенням вимог ст.ст.180, 118 ГПК України, зустрічний позов Акціонерного товариства «ДТЕК ДНІПРОЕНЕРГО» підлягає поверненню заявнику на підставі ч.6 ст.180 ГПК України як такий, що поданий до суду з порушенням процесуального строку на вчинення відповідних процесуальних дій.

Внаслідок повернення зустрічного позову заявнику на підставі ч.6 ст.180 ГПК України клопотання позивача про звільнення його від сплати судового збору судом не вирішувалось.

Суд роз`яснює, що заявник не позбавлений права у встановленому законом порядку передати спір на вирішення суду в позовному провадженні за загальними правилами подання позовів.

Оскільки зустрічна позовна заява АТ «ДТЕК ДНІПРОЕНЕРГО» вх. №1129/08-07/26 від 16.04.2026 з додатками була надіслана до суду через систему Електронний суд, зустрічна позовна заява з додатками (в паперовому вигляді) не направляється заявникові.

Керуючись статями 118, 119, 180, 234, 235, 255 Господарського процесуального кодексу України, суд

УХВАЛИВ:

Зустрічну позовну заяву АТ «ДТЕК ДНІПРОЕНЕРГО» вх. №1129/08-07/26 від 16.04.2026 із доданими до неї документами - повернути заявнику.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та може бути оскаржена шляхом подання апеляційної скарги до Центрального апеляційного господарського суду протягом десяти днів з дня підписання ухвали.

Повний текст ухвали складено та підписано 21.04.2026.

Суддя О.А Федько