ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
ДНІПРОПЕТРОВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

22.04.2026м. ДніпроСправа № 904/937/25 (904/2137/26)

Суддя Суховаров А.В. , розглянувши матеріали

за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "Футбольний клуб "Шахтар" (Донецьк)" (08325, Київська область, Бориспільський район, село Щасливе, вул.Лесі Українки, буд.14, ідентифікаційний номер юридичної особи 00169816)

до Товариства з обмеженою відповідальністю "Авіаційна компанія "Роза Вітрів" (04070, місто Київ, вул.Волоська, будинок 50/38, офіс 134, ідентифікаційний номер юридичної особи

32657656)

про визнання недійсним договорів, застосування наслідків недійсності правочинів, стягнення грошових коштів у розмірі 48 937 450, 00 грн.

в межах справи №904/937/25

за заявою Товариства з обмеженою відповідальністю "Футбольний клуб "Шахтар" (Донецьк)" (08325, Київська область, Бориспільський район, село Щасливе, вул.Лесі Українки, буд.14, ідентифікаційний номер юридичної особи 00169816)

до Товариства з обмеженою відповідальністю "Спортивний клуб "Дніпро-1" (49005, м.Дніпро, вул.Жуковського, буд.20, офіс 136; ідентифікаційний номер юридичної особи 41204120)

про визнання банкрутом

Без повідомлення (виклику) учасників справи

ВСТАНОВИВ:

В провадженні Господарського суду Дніпропетровської області перебуває справа №904/937/25 про банкрутство Товариства з обмеженою відповідальністю "Спортивний клуб "Дніпро-1" (49005, м.Дніпро, вул.Жуковського, буд.20, офіс 136; ідентифікаційний номер юридичної особи 41204120) у процедурі розпорядження майном.

Повноваження розпорядника майна Товариства з обмеженою відповідальністю "Спортивний клуб "Дніпро-1" виконує арбітражний керуючий Боярчуков Сергій Григорович (свідоцтво №120 від 04.02.2013).

Товариство з обмеженою відповідальністю "Спортивний клуб "Дніпро-1" (далі - позивач) звернулось до Господарського суду Дніпропетровської області з позовом до Товариства з обмеженою відповідальністю "Авіаційна компанія "Роза Вітрів" (далі - відповідач) за змістом якого просить суд:

1) відстрочити сплату судового збору до винесення рішення по справі;

2) визнати недійсним договір про надання безповоротної фінансової допомоги №24/01-01 від 04.01.2024. укладений між ТОВ СК Дніпро-1 () та ТОВ "Авіаційна компанія "Роза Вітрів" ();

3) визнати недійсним договір про надання безповоротної фінансової допомоги №23/09-10 від 12.09.2023, укладений між ТОВ СК Дніпро-1 та ТОВ "Авіаційна компанія "Роза Вітрів" ();

4) визнати недійсним договір про надання безповоротної фінансової допомоги №23/09-12 від 25.09.2023, укладений між ТОВ СК Дніпро-1 та ТОВ "Авіаційна компанія "Роза Вітрів" ();

5) визнати недійсним договірбезповоротної фінансової допомоги №23/10-14 від 03.10.2023, укладений між ТОВ СК Дніпро-1 () та ТОВ "Авіаційна компанія "Роза Вітрів" ();

6) застосувати наслідки недійсності правочинів та стягнути з ТОВ "Авіаційна компанія "Роза Вітрів" (ідентифікаційний код 32657656, Україна, 04070, місто Київ, вул.Волоська, будинок 50/38, офіс 134) на користь Товариство з обмеженою відповідальністю Спортивний клуб Дніпро-1 (ідентифікаційний код 41204120, 49005, Дніпропетровська обл., м. Дніпро, вул. Жуковського, будинок 20, офіс 136) грошові кошти у сумі 48 937 450, 00 грн.

Відповідно до частин 1, 2 ст. 7 Кодексу України з процедур банкрутства спори, стороною в яких є боржник, розглядаються господарським судом за правилами, передбаченими Господарським процесуальним кодексом України, з урахуванням особливостей, визначених цією статтею. Господарський суд, у провадженні якого перебуває справа про банкрутство, в межах цієї справи вирішує всі майнові спори, стороною в яких є боржник; спори з позовними вимогами до боржника та щодо його майна; спори про визнання недійсними результатів аукціону; спори про визнання недійсними будь-яких правочинів, укладених боржником; спори про повернення (витребування) майна боржника або відшкодування його вартості відповідно; спори про стягнення заробітної плати; спори про поновлення на роботі посадових та службових осіб боржника; спори щодо інших вимог до боржника.

Згідно з витягом з протоколу передачі судової справи раніше визначеному складу суду від 17.04.2026 матеріали позовної заяви №904/937/25(904/2137/26) передано на розгляд судді Суховарову А.В.

Господарський суд дійшов висновку щодо залишення вказаного позову без руху з наступних підстав.

Звертаючись з даним позовом до суду, позивач просить суд, зокрема, визнати недійсними наступні правочини: договір про надання безповоротної фінансової допомоги №24/01-01 від 04.01.2024. укладений між ТОВ СК Дніпро-1 () та ТОВ "Авіаційна компанія "Роза Вітрів" (), договір про надання безповоротної фінансової допомоги №23/09-10 від 12.09.2023, укладений між ТОВ СК Дніпро-1 та ТОВ "Авіаційна компанія "Роза Вітрів", договір про надання безповоротної фінансової допомоги №23/09-12 від 25.09.2023, укладений між ТОВ СК Дніпро-1 та ТОВ "Авіаційна компанія "Роза Вітрів", договір безповоротної фінансової допомоги №23/10-14 від 03.10.2023, укладений між ТОВ СК Дніпро-1 та ТОВ "Авіаційна компанія "Роза Вітрів".

Відповідно до ч.4 ст.164 Господарського процесуального кодексу України до заяви про визнання акта чи договору недійсним додається також копія (або оригінал) оспорюваного акта чи договору або засвідчений витяг з нього, а у разі відсутності акта чи договору у позивача - клопотання про його витребування.

За змістом позовної заяви позивач вказує про відсутність у нього оскаржуваних договорів, натомість стверджує про їх наявність у відповідача, проте будь-яких клопотань про витребування у відповідача вказаних договорів до позовних матеріалів не долучено.

Враховуючи викладене, позовна заява є такою, що подана без дотримання вимог ч.4 ст.164 Господарського процесуального кодексу України.

Крім того, позивачем не надано доказів сплати судового збору в установленому порядку та розмірі.

Так, згідно з пунктом 2 частини 1 статті 164 Господарського процесуального кодексу України до позовної заяви додаються документи, які підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Положеннями Закону України "Про державний бюджет України на 2026 рік" встановлено, що прожитковий мінімум на одну особу в розрахунку на місяць для працездатних осіб з 1 січня 2026 року складає 3 328 грн. 00 коп.

Відповідно до п.п.1, 2 ч. 2 ст. 4 Закону України "Про судовий збір" за подання до господарського суду позовної заяви майнового характеру ставка судового збору становить 1,5 відсотки ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 350 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб; за подання до господарського суду позовної заяви немайнового характеру ставка судового збору становить 1 розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

За змістом поданої заяви позивачем заявлено вимоги:

- щодо визнання недійcними чотирьох договорів;

- щодо застосування насідків надійності правочинів та стягнення грошових коштів кошти у розмірі 48 937 450, 00 грн.

За подання позовної заяви, що має одночасно майновий і немайновий характер, судовий збір сплачується за ставками, встановленими для позовних заяв майнового та немайнового характеру (ч. 3 ст. 6 Закону України "Про судовий збір").

Згідно з приписами ч.3 ст. 4 Закону України "Про судовий збір" передбачено, що при поданні до суду процесуальних документів, передбачених частиною другою цієї статті, в електронній формі - застосовується коефіцієнт 0,8 для пониження відповідного розміру ставки судового збору.

Товариством з обмеженою відповідальністю "Спортивний клуб "Дніпро-1" подано до суду позовну заяву в електронній формі із застосуванням Єдиної судової інформаційно - телекомунікаційної системи.

За викладених обставин, судовий збір, який підлягає сплаті при зверненні з даним позовом до суду, становить суму 597 899, 00 грн. (48 937 450, 00 грн. х 1,5% х 0,8) + (3 328, 00 грн. х 4 x 0,8).

Всупереч викладеному, в доданих до заяви матеріалах відсутні докази сплати судового збору, натомість позивач просить суд відстрочити сплату судового збору до ухвалення судового рішення у справі.

Розглянувши клопотання позивача про відстрочення сплати судового збору, господарський суд не вбачає підстав для його задоволення з огляду на таке.

Відповідно до частини 1 статті 8 Закону України "Про судовий збір", враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі, за таких умов: 1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу за попередній календарний рік фізичної особи, яка подає позовну заяву, іншу заяву, скаргу, апеляційну чи касаційну скаргу; або 2) особами, які подають позовну заяву, іншу заяву, скаргу, апеляційну чи касаційну скаргу, є: а) військовослужбовці; б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю; г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або 3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю; або 4) заявником (позивачем) у межах справи про банкрутство (неплатоспроможність) є юридична або фізична особа, у тому числі фізична особа - підприємець, яка перебуває у судових процедурах розпорядження майном, санації або реструктуризації боргів, за клопотанням арбітражного керуючого (розпорядника майна, керуючого санацією, керуючого реструктуризацією) або боржника.

При визначенні майнового стану особи для цілей цієї статті суд може враховувати інформацію про розмір доходів за попередній календарний рік, перебування на утриманні непрацездатних членів сім`ї, наявність у власності нерухомого, рухомого майна та/або іншого цінного майна, а також інші обставини, які мають значення для оцінки майнового стану особи (частина 3 статті 8 Закону України "Про судовий збір").

За змістом наведених положень відстрочення (розстрочення) сплати судового збору, а також звільнення від його сплати або зменшення його розміру, є прерогативою суду, який вирішує питання відкриття провадження (прийняття заяви, скарги тощо). Зазначені правові норми є диспозитивними і встановлюють не обов`язок, а право суду на власний розсуд звільнити особу від сплати судового збору (відстрочити, розстрочити його сплату або зменшити його розмір).

Суд наділений повноваженнями зменшити тягар судових витрат для особи, яка до нього звертається, шляхом відстрочення, розстрочення сплати судового збору або звільнення від його сплати. Водночас це не є обов`язком суду, а знаходиться у межах суддівського розсуду, який може бути реалізований за наявності певних обставин.

Подібні правові висновки містять постанова Верховного Суду від 21.09.2022 у справі №303/7754/21 та постанова Великої Палати Верховного Суду від 29.11.2023 у справі №906/308/20.

Тобто звільнення від судового збору, його відстрочення чи розстрочення є правом суду, а не обов`язком, а відповідні норми закону - диспозитивними, а не імперативними.

Так, з аналізу ч. 1 статті 8 Закону України "Про судовий збір" вбачається, що законодавець, застосувавши конструкцію "суд, враховуючи майновий стан сторони, може…", тим самим визначив, що питання звільнення, зменшення розміру, відстрочення чи розстрочення сплати судового збору осіб, є правом, а не обов`язком суду навіть за наявності однієї з умов для такого звільнення, зменшення розміру, відстрочення чи розстрочення.

Суд зауважує, що відстрочити сплату судового збору можливо лише з урахуванням майнового стану сторони, на підтвердження чого заявником мають бути подані докази разом із клопотанням про таке відстрочення.

В обґрунтування вимоги про відстрочення сплати судового збору, позивач зазначає про перебування ТОВ СК Дніпро-1 в процедурі банкрутства у зв`язку з його неплатоспроможністю, а вартість чистих активів за показниками останньої поданої фінансової звітності становить - 404 091 000, 00 грн., отже майновий стан ТОВ СК Дніпро-1 є незадовільним, проте в позовних матеріалах відсутні докази зазначених позивачем обставин щодо незадовільного стану підприємства позивача.

Крім того, позивачем не надано доказів відсутності грошових коштів на рахунках позивача, докази на підтвердження обставин, які б свідчили про наявність умов щодо подальшої можливості сплати судового збору, також відсутні.

Також суд враховує, що провадження у справі про банкрутство ТОВ СК Дніпро-1 перебуває на стадії розпорядження майном.

Розпорядник майна боржника наділений повноваженнями скликати збори кредиторів боржника та винести на вирішення зборів кредиторів питання про необхідність сплати судового збору за звернення до суду із відповідною заявою, оскільки така заява перш за все спрямована на захист інтересів кредиторів боржника.

Арбітражний керуючий просить суд відстрочити сплату судового збору до прийняття рішення по суті заяви, однак незрозуміло, які обставини зміняться та яким чином з`явиться можливість сплатити судовий збір за подання цієї заяви при її вирішенні по суті.

ВС КГС в постанові від 14.01.2025 №904/11028/15(904/5476/23) зазначив про те, що перебування боржника в процедурі банкрутства не звільняє його від сплати судового збору, а відповідні втирати належать до витрат арбітражного керуючого, пов`язаних з виконанням ним повноважень у справі про банкрутство (неплатоспроможність), відшкодування яких врегульовано положеннями статті 30 КУзПБ.

Згідно з частиною п`ятою статті 30 цього Кодексу кредитори можуть створювати фонд для авансування грошової винагороди та відшкодування витрат арбітражного керуючого. Порядок формування фонду та порядок використання його коштів визначаються рішенням комітету кредиторів та затверджуються ухвалою господарського суду.

Таким чином, суд зазначає, що законодавець визначив джерела та порядок відшкодування витрат арбітражного керуючого, пов`язаних з виконанням ним повноважень у справі, відповідно до яких відповідні відшкодування арбітражному керуючому здійснюються періодично, а не тільки по завершенні відповідної процедури (розпорядження майном, санації, ліквідації тощо), а забезпечення джерел для оплати витрат арбітражного керуючого, пов`язаних з виконанням ним повноважень у справі, належить до повноважень такого арбітражного керуючого.

При цьому доказів звернення розпорядника майна до комітету кредиторів щодо даного питання не надано.

Враховуючи вищевикладене, клопотання про відстрочення сплати судового збору слід відхилити.

Обґрунтовуючи висновки про обов`язок сторони належним чином використовувати процесуальні права, у рішенні від 7 липня 1989 року у справі "Union Alimentaria Sanders S.A. v. Spain" Європейський суд з прав людини зазначив, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, пов`язаних зі зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

Особа, яка має намір подати позовну заяву, повинна вчиняти усі можливі та залежні від неї дії для виконання процесуального обов`язку дотримання вимог процесуального закону стосовно форми і змісту позовної заяви, в тому числі щодо оплати судового збору.

Суд зауважує, що "право на суд" не є абсолютним, воно може бути піддане обмеженням, дозволеним за змістом, включно з фінансовими. Так, інтереси справедливого здійснення правосуддя можуть виправдовуватися накладенням фінансових обмежень на доступ особи до суду. Вимога сплати зборів цивільними судами у зв`язку з поданням позовів, які вони мають розглянути, не може вважатися обмеженням права на доступ до суду, яке є саме по собі таким, що суперечить пункту 1 статті 6 Конвенції (рішення Європейського суду з прав людини від 19.06.2001 у справі "Креуз проти Польщі").

Необхідність сплати судового збору є певним обмеженням при зверненні до суду, однак таке обмеження є загальним для всіх суб`єктів, узгоджується зі статтею 129 Конституції України, якою визначено рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом, в тому числі й органів державної влади.

Таким чином, як органи державної влади, так і суб`єкти господарювання та громадяни поставлені законом у рівні умови, у зв`язку з чим вибіркове надання господарським судом суб`єктивних переваг одним господарюючим суб`єктам перед іншими учасниками судового процесу призведе до порушення вищевказаного конституційного принципу, що є неприпустимим.

Судочинство у господарських судах здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених цим Кодексом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених законом. Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних з вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій (ст. 13 ГПК України).

За змістом ст. 77 ГПК України обставини, які відповідно до законодавства повинні бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування.

За викладених обставин, враховуючи відсутність доказів сплати судового збору, заява позивача є такою, що подана без дотримання вимог п.2 ч.1 ст.164 Господарського процесуального кодексу України.

Відповідно до приписів частин 1, 2 статті 174 Господарського процесуального кодексу України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 162, 164, 172 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Враховуючи викладене, позовна заява Товариства з обмеженою відповідальністю "Спортивний клуб "Дніпро-1" підлягає залишенню без руху з наданням позивачу строку на усунення недоліків заяви.

Згідно ч.4 ст.174 Господарського процесуального кодексу України, якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається особі, що звернулася із позовною заявою.

Керуючись ст.ст.164, 174, 234-235 Господарського процесуального кодексу України, господарський суд, -

УХВАЛИВ:

1. Відмовити у задоволенні вимоги Товариства з обмеженою відповідальністю "Спортивний клуб "Дніпро-1" про відстрочення сплати судового збору.

2. Позовну заяву Товариства з обмеженою відповідальністю "Спортивний клуб "Дніпро-1" (49005, м.Дніпро, вул.Жуковського, буд.20, офіс 136; ідентифікаційний номер юридичної особи 41204120) до Товариства з обмеженою відповідальністю "Авіаційна компанія "Роза Вітрів" (04070, місто Київ, вул.Волоська, будинок 50/38, офіс 134, ідентифікаційний номер юридичної особи 32657656) про визнання недійсними договорів, застосування наслідків недійсності правочинів та стягнення грошових коштів у сумі 48 937 450, 00 грн. залишити без руху.

3. Зобов`язати Товариство з обмеженою відповідальністю "Спортивний клуб "Дніпро-1" протягом 10 днів з дня вручення ухвали суду усунути недоліки заяви, а саме надати до Господарського суду Дніпропетровської області:

- клопотання про витребування у Товариства з обмеженою відповідальністю "Авіаційна компанія "Роза Вітрів" (04070, місто Київ, вул.Волоська, будинок 50/38, офіс 134, ідентифікаційний номер юридичної особи 32657656) договору про надання безповоротної фінансової допомоги №24/01-01 від 04.01.2024, укладеного між ТОВ СК Дніпро-1 () та ТОВ "Авіаційна компанія "Роза Вітрів" (), договору про надання безповоротної фінансової допомоги №23/09-10 від 12.09.2023, укладеного між ТОВ СК Дніпро-1 () та ТОВ "Авіаційна компанія "Роза Вітрів" (), договору про надання безповоротної фінансової допомоги №23/09-12 від 25.09.2023, укладеного між ТОВ СК Дніпро-1 () та ТОВ "Авіаційна компанія "Роза Вітрів" (), договору безповоротної фінансової допомоги №23/10-14 від 03.10.2023, укладеного між ТОВ СК Дніпро-1 () та ТОВ "Авіаційна компанія "Роза Вітрів" ();

- докази сплати судового збору за подання заяви до суду у розмірі 597 899, 00 грн.

Роз`яснити заявнику, що у тому випадку, якщо заявник не усуне всі недоліки у встановлений судом строк, позовна заява вважається неподаною і повертається особі, яка звернулась із позовною заявою.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання 22.04.2026 та не підлягає оскарженню.

Суддя А.В. Суховаров