ПІВНІЧНИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"07" квітня 2026 р. м.Київ Справа№ 910/13507/25

Північний апеляційний господарський суд у складі колегії суддів:

головуючого: Станіка С.Р.

суддів: Отрюха Б.В.

Остапенка О.М.

за участю секретаря судового засідання Яценко І.В.

за участю представників учасників справи згідно з протоколом судового засідання від 07.04.2026,

розглянувши у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу Комунальної установи "Одеський академічний театр музичної комедії ім.М.Водяного" на ухвалу Господарського суду міста Києва від 26.01.2026

у справі № 910/13507/25 - (Пукас А.Ю.)

за заявою Комунальної установи "Одеський академічний театр музичної комедії ім. М.Водяного" (вул. Пантелеймонівська, буд. 3, м. Одеса, 65012; ідентифікаційний код 02224838)

до Товариства з обмеженою відповідальністю "2Рута" (вул. Артема, буд. 1-5, оф. 617/21, м. Київ, 04655; ідентифікаційний код 35947536)

про видачу судового наказу за вимогою щодо стягнення з Товариства з обмеженою відповідальністю " 2Рута" заборгованості за договором про надання послуг № 457 від 10.02.2025 в розмірі 50 000 грн

ВСТАНОВИВ:

Рух справи, зміст поданої заяви та заперечень

До Господарського суду міста Києва звернулася Комунальна установа "Одеський академічний театр музичної комедії ім. М.Водяного" (далі за текстом - КУ "Одеський академічний театр музичної комедії ім. М.Водяного", Заявник) із заявою про видачу судового наказу щодо стягнення з Товариства з обмеженою відповідальністю " Рута" (далі за текстом - ТОВ " 2Рута", Боржник) заборгованості в розмірі 50 000 грн за договором про надання послуг №457 від 10.02.2025 (далі за текстом - Договір).

31.10.2025 Господарським судом міста Києва видано судовий наказ у справі №910/13507/25 на стягнення з ТОВ " 2Рута" на користь КУ "Одеський академічний театр музичної комедії ім. М.Водяного" заборгованості в розмірі 50 000 грн за Договором та судовий збір в розмірі 242 грн 24 коп.

24.12.2025 на електронну адресу Господарського суду міста Києва надійшла заява Боржника про поновлення пропущеного процесуального строку на подання такої заяви та скасування судового наказу від 31.10.2025 у справі № 910/13507/25.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 30.12.2025 задоволено клопотання ТОВ " 2Рута" про поновлення пропущеного строку для подання заяви про скасування судового наказу від 31.10.2025 у справі № 910/13507/25, скасовано судовий наказ Господарського суду міста Києва від 31.10.2025 у справі № 910/13507/25 щодо стягнення з ТОВ " 2Рута" на користь КУ "Одеський академічний театр музичної комедії ім. М. Водяного" заборгованість розмірі 50 000 грн та судовий збір в розмірі 242 грн 24 коп.

05.01.2026 через загальний відділ діловодства до Господарського суду міста Києва надійшла заява ТОВ " 2Рута" про поворот виконання судового наказу та додаткові докази до такої заяви.

ТОВ " 2Рута" у поданій заяві зазначало, що 24.12.2025 з його розрахункового рахунку приватним виконавцем Горбачем Сергієм Федоровичем стягнуто згідно судового наказу № 910/13507/25 Господарського суду міста Києва від 30.10.2025 грошові кошти у розмірі 55 611, 92 грн., що підтверджується платіжною інструкцією кредитного переказу коштів № 79822320/793 від 24.12.2025.

Оскільки ухвалою Господарського суду міста Києва від 30.12.2025 скасовано судовий наказ Господарського суду міста Києва від 31.10.2025 у справі № 910/13507/25, який був підставою для стягнення ТОВ " 2Рута" просить суд повернути стягнуті з його рахунку кошти.

Згідно наявної в матеріалах справи постанови про закінчення виконавчого провадження від 24.12.2025 № 79822320, приватним виконавцем виконавчого округу міста Києва Горбачем С.Ф. в межах виконання судового наказу Господарського суду міста Києва від 31.10.2025 у справі № 910/13507/2 стягнуто з ТОВ " 2Рута" 50 000 грн основної заборгованості, 242,24 грн судового збору, винагороду приватного виконавця в розмірі 5 024, 22 грн та мінімальні витрати виконавчого провадження в розмірі 345, 46 грн.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 30.12.2025 скасовано судовий наказ Господарського суду міста Києва від 31.10.2025 у справі № 910/13507/25, в силу чого правова підстава для стягнення коштів відсутня.

Короткий зміст ухвали місцевого господарського суду та мотиви її постановлення

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 26.01.2026 у справі № 910/13507/25 заяву Товариства з обмеженою відповідальністю " 2Рута" про поворот виконання рішення суду - задоволено частково. У порядку повороту виконання судового наказу Господарського суду міста Києва від 31.10.2025 у справі № 910/13507/25 стягнуто з Комунальної установи "Одеський академічний театр музичної комедії ім. М.Водяного" (вул. Пантелеймонівська, буд. 3, м. Одеса, 65012; ідентифікаційний код 02224838) на користь Товариства з обмеженою відповідальністю "2Рута" (вул. Артема, буд. 1-5, оф. 617/21, м. Київ, 04655; ідентифікаційний код 35947536) кошти в розмірі 50 242 (п`ятдесят тисяч двісті сорок дві) грн 24 коп. В задоволенні іншої частини заяви - відмовлено. Ухвала є виконавчим документом, виконується в порядку, встановленому для виконання судових рішень та дійсна для пред`явлення до виконання до 26.01.2029. Стягувачем за даною ухвалою є: Товариство з обмеженою відповідальністю "2Рута" (вул. Артема, буд. 1-5, оф. 617/21, м. Київ, 04655; ідентифікаційний код 35947536). Боржником за даною ухвалою є: Комунальна установа "Одеський академічний театр музичної комедії ім. М.Водяного" (вул. Пантелеймонівська, буд. 3, м. Одеса, 65012; ідентифікаційний код 02224838).

Ухвала суду першої інстанції мотивована тим, що оскільки ухвалою Господарського суду міста Києва від 30.12.2025 скасовано судовий наказ Господарського суду міста Києва від 31.10.2025 у справі № 910/13507/25 в силу чого правова підстава для стягнення коштів відсутня.

Короткий зміст вимог апеляційної скарги та узагальнення її доводів

Не погодившись з прийнятою ухвалою, Комунальна установа "Одеський академічний театр музичної комедії ім.М.Водяного" звернулась з апеляційною скаргою, в якій просить скасувати ухвалу Господарського суду міста Києва від 26.01.2026.

Апеляційна скарга обґрунтована тим, що оскажувана ухвала постановлена з порушенням та неправильним застосуванням норм процесуального права.

Зокрема, скаржник посилався на те, що:

- суд першої інстанції необгрунтовано задовольнив заяву про скасування судового наказу всупереч пропущених строків;

- у всіх процесуальних заявах, боржник надавав до суду відомості щодо своєї адреси - 04655, м. Київ, вул. Артема, буд. 1-5, оф. 617/21, яка є ідентичною тій, що зазначалась заявником;

- з урахуванням ст. 157 та ст. 242 ГПК України, подання заяви про скасування судового наказу відбулось поза межами відведеного строку, проте, суд першої інстанції не відреагував на заперечення стягувача щодо безпідставності заявленого клопотання про поновлення строку та не звернув увагу на відсутність будь-яких належних підстав, що зумовили пропуск такого строку;

- щодо суті спірних правовідносин, ТОВ « 2Рута» всупереч погоджених договірних зобов`язань, що підтверджуються власне договором про надання послуг та додатковою угодою - добровільно, розуміючи зміст нормативних положень, взяло на себе зобов`язання, що йшли на ряду з правами сторони за договором; незважаючи на це, боржник ухиляється від здійснення належних дій, що підлягають такому здійсненню;

- судом першої інстанції не враховано, що сторонами було узгоджено питання нарахування штрафних санкцій у випадку порушення договірних зобов`язань, відповідно до Договору про надання послуг № 457 від 10.02.2025.

Короткий зміст відзиву на апеляційну скаргу

06.03.2026 від Товариства з обмеженою відповідальністю " 2Рута" через підсистему «Електронний суд» надійшов відзив на апеляційну скаргу, який прийнято судом апеляційної інстанції до розгляду, в якому заявник відзиву просив залишити оскаржувану ухвалу без змін, а апеляційну скаргу - без задоволення, з огляду на наступне:

- судом першої інстанції було цілком законно поновлено строк для подання заяви про скасування судового наказу по справі № 910/13507/25, із дотриманням норм процесуального законодавства України;

- після укладення Договору від 10.02.2025 було укладено Договір №457 про надання послуг від 28.03.2025, який має той самий предмет і регулює ті ж правовідносини, що і Договір від 10.02.2025;

- відповідно до п.2 ст. 604 ЦК України, зобов`язання припиняється за домовленістю сторін про заміну первісного зобов`язання новим зобов`язанням між тими ж сторонами (новація);

- згідно п. 2 ст. 604 ЦК України, Договір від 10.02.2025, разом із Додатковою угодою № 1 від 26.02.2025 та Додатковою угодою № 2 від 19.05.2025, які є невід`ємними частинами зазначеного Договору від 10.02.2025, було припинено сторонами з моменту підписання Договору від 28.03.2025;

- оскільки предмети зазначених договорів є ідентичними, тому ці два договори про одні і ті ж правовідносини;

- підписанням Договору від 28.03.2025, відповідач та скаржник припинили дію Договору від 10.02.2025, за яким скаржник просив стягнути заборгованість у розмір 50000,00 грн.;

- єдина правова підстава стягнення заборгованості грунтується на Договорі від 10.02.2025, який (разом із усіма додатковими угодами, що є невід`ємною частиною такого договору) припинився укладенням Договору від 28.03.2025, що є по своїй правовій природі новацією.

Дії суду апеляційної інстанції щодо розгляду апеляційної скарги по суті

Відповідно до витягу з протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 03.02.2026 справу № 910/13507/25 за апеляційною скаргою Комунальної установи "Одеський академічний театр музичної комедії ім.М.Водяного" на ухвалу Господарського суду міста Києва від 26.01.2026 передано колегії суддів у складі: головуючий суддя - Станік С.Р., судді - Остапенко О.М., Отрюх Б.В.

Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 09.02.2026 витребувано у Господарського суду міста Києва матеріали справи № 910/13507/25, відкладено вирішення питання пов`язаного з рухом апеляційної скарги до надходження справи на адресу Північного апеляційного господарського суду.

16.02.2026 справа № 910/13507/25 надійшла на адресу Північного апеляційного господарського суду.

Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 17.02.2026 у задоволенні клопотання Комунальної установи "Одеський академічний театр музичної комедії ім.М.Водяного" на ухвалу Господарського суду міста Києва від 26.01.2026 у справі № 910/13507/25 - відмовлено. Апеляційну скаргу Комунальної установи "Одеський академічний театр музичної комедії ім.М.Водяного" на ухвалу Господарського суду міста Києва від 26.01.2026 у справі № 910/13507/25- залишено без руху.

24.02.2026 через підсистему "Електронний суд" від скаржника надійшла заява про усунення недоліків апеляційної скарги, до якої долучено квитанцію про сплату судового збору.

Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 03.03.2026 відкрито апеляційне провадження у справі № 910/13507/25 за апеляційною скаргою Комунальної установи "Одеський академічний театр музичної комедії ім.М.Водяного" на ухвалу Господарського суду міста Києва від 26.01.2026, розгляд справи призначено на 24.03.2026.

У зв`язку з оголошенням сигналу "повітряної тривоги" в місті Києві, судове засідання у справі № 910/13507/25 за апеляційною скаргою Комунальної установи "Одеський академічний театр музичної комедії ім.М.Водяного" на ухвалу Господарського суду міста Києва від 26.01.2026, не відбулось, з метою збереження життя, здоров`я та забезпечення безпеки відвідувачів, суддів, працівників апарату суду.

Указом Президента України "Про введення воєнного стану в Україні" №64/2022 від 24 лютого 2022 року, затвердженого Законом України від 24 лютого 2022 року №2102-ІХ, на підставі пропозиції Ради національної безпеки і оборони України, відповідно до пункту 20 частини першої статті 106 Конституції України, Закону України "Про правовий режим воєнного стану" в Україні введено воєнний стан із 05 години 30 хвилин 24 лютого 2022 року строком на 30 діб, у зв`язку з військовою агресією Російської Федерації проти України, що неодноразово продовжувався зокрема, станом на сьогодні.

Відповідно до розпорядження голови Північного апеляційного господарського суду №3 від 18.07.2022 у разі оголошення сигналу "повітряна тривога", з метою збереження життя, здоров`я, відвідувачам, суддям та працівникам апарату суду, негайно залишити приміщення суду та прослідувати до найближчого укриття.

З метою здійснення подальшого розгляду апеляційної скарги, колегія суддів прийшла до висновку про призначення справи №910/13507/25 за апеляційною скаргою Комунальної установи "Одеський академічний театр музичної комедії ім.М.Водяного" на ухвалу Господарського суду міста Києва від 26.01.2026, до розгляду на 07.04.2026, про що постановлено відповідну ухвалу.

Відповідно до статті 64 Конституції України права, громадян на звернення до суду та отримання правничої допомоги не можуть бути обмежені, а мають реалізовуватися з урахуванням умов існуючого воєнного стану.

Таким чином, оскільки судова система має забезпечувати дотримання права на доступ до правосуддя і здійснення такого правосуддя, з метою дотримання прав учасників справи на участь у судовому засіданні та забезпечення права на справедливий суд, дотримання принципу пропорційності, реалізації засад змагальності, враховуючи завдання господарського судочинства, з метою всебічного, повного і об`єктивного розгляду справи у розумні строки, колегія суддів дійшла висновку розглянути справу у розумний строк, тобто такий, що є об`єктивно необхідним для забезпечення можливості реалізації учасниками справи відповідних процесуальних прав в умовах воєнного стану.

Позиції учасників справи та явка представників сторін у судове засідання

В судове засідання 07.04.2026 з?явився представник скаржника - Комунальної установи "Одеський академічний театр музичної комедії ім.М.Водяного", який приймав участь в судовому засіданні в режимі відеоконференції, внаслідок задоволення судом його клопотання про участь в судовому засіданні в режимі відеоконференції.

Товариство з обмеженою відповідальністю "2Рута" своїх представників в судове засідання не направило, про дату, час та місце розгляду справи повідомлений належним чином, зокрема шляхом направлення ухвал суду у зареєстрований електронний кабінет в системі «Електронний суд», про що складені відповідні довідки.

У відповідності до вимог ч. 5 статті 6 Господарського процесуального кодексу України, суд направляє судові рішення та інші процесуальні документи учасникам судового процесу на їхні офіційні електронні адреси, вчиняє інші процесуальні дії в електронній формі із застосуванням Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи в порядку, визначеному цим Кодексом, Положенням про Єдину судову інформаційно-телекомунікаційну систему та/або положеннями, що визначають порядок функціонування її окремих підсистем (модулів).

Ч.12 ст.270 Господарського процесуального кодексу України встановлено, що неявка сторін або інших учасників справи, належним чином повідомлених про дату, час і місце розгляду справи, не перешкоджає розгляду справи.

Колегія суддів апеляційного господарського суду з урахуванням ч. 1, п. 1 ч. 3 ст. 202, ч. 12 ст. 270 Господарського процесуального кодексу України, вважає за можливе розглянути справу за наявними в ній матеріалами, оскільки представники учасників справи, що не з`явилися, про дату та місце розгляду справи повідомлялися належним чином, участь представників сторін у судовому засіданні судом обов`язковою не визнавалась, суду не наведено обставин, за яких спір не може бути вирішено в даному судовому засіданні.

Крім того, судова колегія вважає за необхідне зазначити, що у випадку, коли представники сторін чи інші учасники судового процесу не з`явилися в судове засідання, а суд вважає, що наявних у справі матеріалів достатньо для розгляду справи та ухвалення законного і обґрунтованого рішення, він може, не відкладаючи розгляду справи, вирішити спір по суті. Відкладення розгляду справи є правом та прерогативою суду, основною умовою для якого є не відсутність у судовому засіданні представників сторін, а неможливість вирішення спору у відповідному судовому засіданні. Відтак, неявка представника Товариства з обмеженою відповідальністю "2Рута" у судове засідання за умови належного повідомлення сторін про час і місце розгляду справи, не є безумовною підставою для відкладення розгляду справи, у зв`язку з чим суд дійшов висновку, що підстави для відкладення розгляду апеляційної скарги - відсутні. Крім того, в ухвалах від 17.02.2026, 03.03.2026, від 24.03.2026 учасників справи повідомлено, що їх неявка в судове засідання не перешкоджає розгляду апеляційної скарги по суті.

Обставини справи, встановлені судом першої інстанції та перевірені судом апеляційної інстанції

Як підтверджується наявними матеріалами справи та встановлено судом апеляційної інстанції, до Господарського суду міста Києва звернулася Комунальна установа "Одеський академічний театр музичної комедії ім. М.Водяного" (далі за текстом - КУ "Одеський академічний театр музичної комедії ім. М.Водяного", Заявник) із заявою про видачу судового наказу щодо стягнення з Товариства з обмеженою відповідальністю " Рута" (далі за текстом - ТОВ " 2Рута", Боржник) заборгованості в розмірі 50 000 грн за договором про надання послуг №457 від 10.02.2025 (далі за текстом - Договір).

31.10.2025 Господарським судом міста Києва видано судовий наказ у справі №910/13507/25 на стягнення з ТОВ " 2Рута" на користь КУ "Одеський академічний театр музичної комедії ім. М.Водяного" заборгованості в розмірі 50 000 грн за Договором.

24.12.2025 на електронну адресу Господарського суду міста Києва надійшла заява Боржника про поновлення пропущеного процесуального строку на подання такої заяви та скасування судового наказу від 31.10.2025 у справі № 910/13507/25.

В обґрунтування заяви про скасування судового наказу Боржник зазначав, що сторонами було укладено Договір №457 від 28.03.2025 з тим же предметом та правовідносинами, що і Договір №457 від 10.02.2025, проте Заявником не надано до заяви про видачу судового наказу, що свідчить про введення суду в оману та зловживання процесуальними правами, оскільки при укладанні Договору від 28.03.2025 попередній Договір з невід`ємними Додатковими угодами припинено з моменту підписання Договору від 28.03.2025 відповідно до пункту 2 статті 604 Цивільного кодексу України. Щодо прохання поновлення пропущеного строку на подання заяви про скасування судового наказу, Боржник зазначав про те, що ним не було отримано судового наказу та доданих матеріалів.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 30.12.2025 задоволено клопотання ТОВ " 2Рута" про поновлення пропущеного строку для подання заяви про скасування судового наказу від 31.10.2025 у справі № 910/13507/25, скасовано судовий наказ Господарського суду міста Києва від 31.10.2025 у справі № 910/13507/25 щодо стягнення з ТОВ " 2Рута" на користь КУ "Одеський академічний театр музичної комедії ім. М. Водяного" заборгованість розмірі 50 000 грн та судовий збір в розмірі 242 грн 24 коп.

Ухвала Господарського суду міста Києва від 30.12.2025 мотивована наступним:

- враховуючи обґрунтування поданого Боржником клопотання про поновлення пропущеного строку на подання заяви про скасування судового наказу, суд дійшов висновку, що зазначені Боржником причини є поважними, процесуальний строк підлягає поновленню, а тому заява про скасування судового наказу приймається судом до розгляду;

- дослідивши подану Боржником заяву про скасування судового наказу та обґрунтування останньої, суд дійшов висновку, що така заява відповідає вимогам статті 157 ГПК України у зв`язку з чим підлягає задоволенню, а судовий наказ від 31.10.2025 у справі № 910/13507/25 підлягає скасуванню.

ТОВ " 2Рута" звернулось в подальшому з заявою про поворот виконання судового наказу, зазначючи про те, що 24.12.2025 з його розрахункового рахунку приватним виконавцем Горбачем Сергієм Федоровичем стягнуто згідно судового наказу № 910/13507/25 Господарського суду міста Києва від 30.10.2025 грошові кошти у розмірі 55 611,92 грн., що підтверджується платіжною інструкцією кредитного переказу коштів № 79822320/793 від 24.12.2025.

Згідно наявної в матеріалах справи постанови про закінчення виконавчого провадження від 24.12.2025 № 79822320, приватним виконавцем виконавчого округу міста Києва Горбачем С.Ф. в межах виконання судового наказу Господарського суду міста Києва від 31.10.2025 у справі № 910/13507/2 стягнуто з ТОВ " 2Рута" 50 000 грн основної заборгованості, 242,24 грн судового збору, винагороду приватного виконавця в розмірі 5 024, 22 грн та мінімальні витрати виконавчого провадження в розмірі 345,46 грн.

Проте, оскільки ухвалою Господарського суду міста Києва від 30.12.2025 скасовано судовий наказ Господарського суду міста Києва від 31.10.2025 у справі № 910/13507/25, який був підставою для стягнення ТОВ " 2Рута" спірних коштів, заявник просив повернути стягнуті з його рахунку кошти в порядку ст. 333 ГПК України.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 26.01.2026 у справі № 910/13507/25 заяву Товариства з обмеженою відповідальністю " 2Рута" про поворот виконання рішення суду - задоволено частково. У порядку повороту виконання судового наказу Господарського суду міста Києва від 31.10.2025 у справі № 910/13507/25 стягнуто з Комунальної установи "Одеський академічний театр музичної комедії ім. М.Водяного" на користь Товариства з обмеженою відповідальністю "2Рута" кошти в розмірі 50 242 (п`ятдесят тисяч двісті сорок дві) грн 24 коп. В задоволенні іншої частини заяви - відмовлено. Ухвала є виконавчим документом, виконується в порядку, встановленому для виконання судових рішень та дійсна для пред`явлення до виконання до 26.01.2029.

Суд апеляційної інстанції погоджується з правомірними висновками суду першої інстанції, з огляду на наступне.

Мотиви та джерела права, з яких виходить суд апеляційної інстанції при прийнятті постанови

П. 27 ч. 1 ст. 255 ст. 255 ГПК України визначено, що окремо від рішення суду першої інстанції можуть бути оскаржені в апеляційному порядку ухвали суду першої інстанції: про поворот виконання чи відмову у повороті виконання.

Ч. 2 ст. 255 ГПК України визначено, що апеляційні скарги на ухвали суду першої інстанції можуть подавати учасники справи відповідно до цього Кодексу та Кодексу України з процедур банкрутства.

Ч. 3 ст. 255 ГПК України визначено, що заперечення на ухвали, що не підлягають оскарженню окремо від рішення суду, включаються до апеляційної скарги на рішення суду.

Згідно ч. 1 ст. 271 ГПК України, апеляційні скарги на ухвали суду першої інстанції розглядаються в порядку, передбаченому для розгляду апеляційних скарг на рішення суду першої інстанції з урахуванням особливостей, визначених цією статтею.

Згідно із ст.269 ГПК України, суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги. Суд апеляційної інстанції досліджує докази, що стосуються фактів, на які учасники справи посилаються в апеляційній скарзі та (або) відзиві на неї. Докази, які не були подані до суду першої інстанції, приймаються судом лише у виняткових випадках, якщо учасник справи надав докази неможливості їх подання до суду першої інстанції з причин, що об`єктивно не залежали від нього. Суд апеляційної інстанції не обмежений доводами та вимогами апеляційної скарги, якщо під час розгляду справи буде встановлено порушення норм процесуального права, які є обов`язковою підставою для скасування рішення, або неправильне застосування норм матеріального права. У суді апеляційної інстанції не приймаються і не розглядаються позовні вимоги та підстави позову, що не були предметом розгляду в суді першої інстанції.

Розглянувши доводи апеляційної скарги, перевіривши матеріали справи, дослідивши докази, проаналізувавши правильність застосування судом першої інстанції норм законодавства, оцінивши наявні у справі докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному розгляді в судовому засіданні всіх обставин справи в їх сукупності, та враховуючи, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, Північний апеляційний господарський суд дійшов наступних висновків.

Частиною 1 статті 158 ГПК України визначено, що заява про скасування судового наказу не пізніше наступного дня передається судді, визначеному у порядку, встановленому статтею 32 цього Кодексу.

Частиною 2 статті 158 ГПК України встановлено, що заява боржника про скасування судового наказу, подана після закінчення строку, встановленого частиною першою статті 157 цього Кодексу, повертається, якщо суд за заявою особи, яка її подала, не знайде підстав для поновлення строку для подання цієї заяви.

Суд повертає заяву про скасування судового наказу боржнику також встановивши, що заяву подано особою, яка відповідно до частини шостої статті 6 цього Кодексу зобов`язана зареєструвати електронний кабінет, але не зареєструвала його.

Відповідно до частини 3 статті 158 ГПК України, у разі відсутності підстав для повернення заяви про скасування судового наказу суддя не пізніше двох днів після її подання постановляє ухвалу про скасування судового наказу, в якій роз`яснює заявнику (стягувачу) його право звернутися до суду із тими самими вимогами в порядку спрощеного позовного провадження. В ухвалі про скасування судового наказу суд за клопотанням боржника вирішує питання про поворот виконання судового наказу в порядку, встановленому статтею 333 цього Кодексу.

Відповідно до частини 1 статті 333 ГПК України, суд апеляційної чи касаційної інстанції, приймаючи постанову, вирішує питання про поворот виконання, якщо, скасувавши рішення (визнавши його нечинним), він: 1) закриває провадження у справі; 2) залишає позов без розгляду; 3) відмовляє в позові повністю; 4) задовольняє позовні вимоги в меншому розмірі.

Частинами 5 та 6 статті 333 ГПК України закріплено, що питання про поворот виконання рішення суд вирішує за наявності відповідної заяви сторони.

До заяви про поворот виконання рішення шляхом повернення стягнутих грошових сум, майна або його вартості додається документ, який підтверджує те, що суму, стягнуту за раніше прийнятим рішенням, списано установою банку або майно вилучено державним або приватним виконавцем.

Поворот виконання рішення - це цивільна процесуальна гарантія захисту майнових прав особи, яка полягає у поверненні сторін виконавчого провадження в попереднє становище через скасування правової підстави для виконання рішення та повернення стягувачем відповідачу (боржнику) всього одержаного за скасованим (зміненим) рішенням. Інститут повороту виконання рішення спрямований на поновлення прав особи, порушених виконанням скасованого (зміненого) рішення, та є способом захисту цих прав у разі отримання стягувачем за виконаним та у подальшому скасованим (зміненим) судовим рішенням неналежного, безпідставно стягненого майна (або виконаних дій), оскільки правова підстава для набуття майна (виконання дій) відпала (абзац п`ятий підпункту 3.2 пункту 3 мотивувальної частини рішення Конституційного Суду України від 02.11.2011 № 13-рп/2011).

Поворот виконання рішення - це процесуальна форма захисту прав боржника. Воно можливе лише після набрання судовим рішенням законної сили. Його суть - у поверненні стягувачем боржнику всього одержаного за скасованим рішенням (постанова Великої Палати Верховного Суду від 04.09.2019 у справі № 569/15646/16-ц).

Отже, зміст інституту повороту виконання рішення полягає у поновленні сторін виконавчого провадження у попередне становище шляхом повернення стягувачем всього одержаного за скасованим рішенням відповідачу (боржнику). Тобто повернення має відбуватися за рахунок коштів стягувача (сторони виконавчого провадження).

Відповідно до частини першої статті 15 Закону України «Про виконавче провадження», сторонами виконавчого провадження є стягувач і боржник.

Державний (приватний) виконавець є учасником виконавчого провадження (частина перша статті 14 Закону України "Про виконавче провадження"), діяльність якого полягає у вжитті передбачених законом заходів щодо примусового виконання рішень (частина перша статті 18 Закону України "Про виконавче провадження").

Згідно з частинами першою, третьою статті 47 Закону України "Про виконавче провадження", грошові кошти, стягнуті з боржника (у тому числі одержані від реалізації майна боржника), зараховуються на відповідний рахунок органу державної виконавчої служби, рахунок приватного виконавця. Стягувачу - юридичній особі стягнуті грошові суми перераховуються виконавцем у встановленому порядку на визначені стягувачем рахунки.

Тобто, зарахування коштів на рахунок виконавчої служби або приватного виконавця має тимчасової характер, після чого зараховані кошти підлягають перерахуванню на рахунок стягувача, який набуває право власності на відповідне майно.

Виконавча служба не набуває майно під час примусового виконання рішень, окрім стягнутих з боржника коштів на витрати виконавчого провадження (стаття 42 Закону України "Про виконавче провадження").

Відповідно, виконавча служба не є набувачем коштів, які стягуються під час примусового виконання судового рішення (крім зазначених витрат).

Отже, поворот виконання рішення не може бути допущено за рахунок виконавця (за винятком випадків, коли він є стороною виконавчого провадження), оскільки, по-перше, поворот виконання рішення може бути здійснено за рахунок повернення стягувачем одержаного за скасованим рішенням; по-друге, виконавець не набуває права власності на майно (кошти), яке стягується під час вчинення виконавчих дій.

Неповернення виконавцем стягнутих з боржника коштів, що залишилися після задоволення всіх вимог за виконавчими документами у порядку частини шостої статті 47 Закону України "Про виконавче провадження" є підставою для оскарження відповідних дій/бездіяльності виконавця на підставі статті 74 вказаного Закону, а не допущення повороту виконання рішення.

Близька за змістом правова позиція викладена у постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Касаційного господарського суду від 16.02.2024 у справі № 910/10309/21.

Також, стягнуті в процесі виконання рішення суду державним виконавцем штрафи, виконавчий збір та інші витрати виконавчого провадження не є грошовими коштами, які були стягнуті з боржника за рішенням суду, скасованим за наслідками касаційного провадження, а є коштами виконавчого провадження, які не підлягають поверненню в порядку повороту виконання рішення суду (подібний за змістом правовий висновок викладено у постанові Верховного Суду від 31.03.2021 у справі №296/7644/17).

ТОВ "2Рута" у разі незгоди з рішеннями, діями або бездіяльністю державних, приватних виконавців, посадових осіб органів державної виконавчої служби в процедурі виконання рішень інших органів, у тому числі щодо виконавчого збору, витрат, пов`язаних з організацією та проведенням виконавчих дій і накладенням штрафу, як виконавчих документів в окремому виконавчому провадженні, має право на їх оскарження до судів адміністративної юрисдикції (такий висновок міститься у постанові Великої Палати Верховного Суду від 26.10.2022 у справі №229/1026/21).

З огляду на викладене, суд апеляційної інстанції погоджується з правомірними висновками суду першої інстанції про часткове задоволення поданої ТОВ "2Рута" заяви та стягнення з КУ "Одеський академічний театр музичної комедії ім. М.Водяного" коштів в рахунок повороту виконання судового рішення в межах суми, присудженої до стягнення таким рішенням, тобто в розмірі 50 242, 24 грн.

Доводи скаржника про те, що з урахуванням ст. 157 та ст. 242 ГПК України, подання заяви про скасування судового наказу відбулось поза межами відведеного строку, проте, суд першої інстанції не відреагував на заперечення стягувача щодо безпідставності заявленого клопотання про поновлення строку та не звернув увагу на відсутність будь-яких належних підстав, що зумовили пропуск такого строку - судом апеляційної інстанції відхиляються як необгрунтовані, з огляду на наступне.

Ч. 1 ст. 157 ГПК України визначено, що боржник має право протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення копії судового наказу та доданих до неї документів подати заяву про його скасування до суду, який його видав. Заява про скасування судового наказу може також бути подана органами та особами, яким законом надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб.

Ч. 5 ст. 157 ГПК України визначено, що до заяви про скасування судового наказу додаються: 1) документ, що підтверджує сплату судового збору; 2) документ, що підтверджує повноваження представника боржника, якщо заява подається таким представником; 3) клопотання про поновлення пропущеного строку, якщо заява подається після спливу строку, передбаченого частиною першою цієї статті.

Ч. 6 ст. 242 ГПК України визначено, що днем вручення судового рішення є: 1) день вручення судового рішення під розписку; 2) день отримання судом повідомлення про доставлення копії судового рішення до електронного кабінету особи; 3) день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про вручення судового рішення; 4) день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про відмову отримати копію судового рішення чи відмітки про відсутність особи за адресою місцезнаходження, місця проживання чи перебування особи, повідомленою цією особою суду; 5) день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про відмову отримати копію судового рішення чи відмітки про відсутність особи за адресою місцезнаходження, місця проживання чи перебування особи, яка зареєстрована у встановленому законом порядку, якщо ця особа не повідомила суду іншої адреси.

Ч. 7 ст. 242 ГПК України визначено, якщо копію судового рішення вручено представникові, вважається, що його вручено й особі, яку він представляє.

Ч. 11 ст. 242 ГПК України визначено, якщо учасник справи має електронний кабінет, суд надсилає всі судові рішення такому учаснику в електронній формі виключно за допомогою Єдиної судової інформаційно-комунікаційної системи чи її окремої підсистеми (модуля), що забезпечує обмін документами. У разі відсутності в учасника справи електронного кабінету суд надсилає всі судові рішення такому учаснику в паперовій формі рекомендованим листом з повідомленням про вручення.

Матеріалами справи підтверджується, що копія наказу від 31.10.2025 була направлена боржнику на адресу його зареєстрованого місцезнаходження засобами поштового зв?язку 06.11.2025 та повернута поштовим оператором без вручення з приміткою «адресат відсутній за вказаною адресою». До суду першої інстанції вказане поштове відправлення було повернуто 21.11.2025. Тобто, відповідний наказ не був вручений/отриманий боржником.

Крім того, з бази даних «Діловодство» судом апеляційної інстанції встановлено, що у ТОВ « 2Рута» наявний електронний кабінет, проте, наказ також не був доставлений до його електронного кабінету, відповідна позначка про доставку процесуального документу - відсутня.

В свою чергу, подаючи заяву про скасування судового наказу, боржник зазначав, що лише 24.12.2025 представник боржника, після укладення відповідного договору на надання правничої допомоги від 24.12.2025, отримав доступ до матеріалів даної справи в системі «Електронний суд» та ознайомився із судовим наказом по даній справі та доданими до нього документами, внаслідок чого 24.12.2025 подав через систему «Електронний суд» відповідну заяву про скасування судового наказу, в якій заявив клопотання про поновлення строку для подання такої заяви.

Відповідно до частини 2 статті 158 ГПК України, заява боржника про скасування судового наказу, подана після закінчення строку, встановленого частиною першою статті 157 цього Кодексу, повертається, якщо суд за заявою особи, яка її подала, не знайде підстав для поновлення строку для подання цієї заяви.

Згідно зі статтею 113 ГПК України, строки, в межах яких вчиняються процесуальні дії, встановлюються законом, а якщо такі строки законом не визначені, - встановлюються судом.

Частиною 2 статті 118 ГПК України визначено, що заяви, скарги і документи, подані після закінчення процесуальних строків, залишаються без розгляду, крім випадків, передбачених цим Кодексом

Відповідно до частин 1, 3, 4 та 6 статті 119 ГПК України, суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення.

Якщо інше не встановлено законом, заява про поновлення процесуального строку, встановленого законом, розглядається судом, у якому належить вчинити процесуальну дію, стосовно якої пропущено строк, а заява про продовження процесуального строку, встановленого судом, - судом, який встановив строк, без повідомлення учасників справи.

Одночасно із поданням заяви про поновлення процесуального строку має бути вчинена процесуальна дія (подані заява, скарга, документи тощо), стосовно якої пропущено строк.

Про поновлення або продовження процесуального строку суд постановляє ухвалу.

З огляду на викладене вище, враховуючи обґрунтування поданого Боржником клопотання про поновлення пропущеного строку на подання заяви про скасування судового наказу, суд першої інстанції у відповідний ухвалі від 30.12.2025 дійшов висновку, що зазначені Боржником причини є поважними, процесуальний строк підлягає поновленню, а тому заява про скасування судового наказу прийнята до розгляду, і за результатами якої відповідний наказ скасовано, оскільки суд першої інстанції врахував обгрунтовані доводи боржника про те, що сторонами було укладено Договір №457 від 28.03.2025 з тим же предметом та правовідносинами, що і Договір №457 від 10.02.2025, проте Заявником не надано до заяви про видачу судового наказу. Отже, відповідно до пункту 2 статті 604 Цивільного кодексу України при укладанні Договору від 28.03.2025, попередній Договір з невід`ємними Додатковими угодами припинено з моменту підписання Договору від 28.03.2025.

В свою чергу, суд апеляційної інстанції зазначає, що процесуальний строк на подання заяви про скасування судового наказу обгрунтовано було поновлено судом першої інстанції з урахуванням частин 1, 3, 4 та 6 ст. 119, ч. 1, ч. 5 ст. 157, ч. 2 ст. 158, ч. 7, ч. 11 ст. 242 ГПК України, у зв?язку з чим доводи скаржника в цій частині не знайшли свого підтвердження під час апеляційного розгляду справи.

Також, суд першої інстанції враховуючи те, що підставою для скасування судового наказу оскаржуваною ухвалою стало те, що ухвалою Господарського суду міста Києва від 30.12.2025 скасовано судовий наказ Господарського суду міста Києва від 31.10.2025 у справі № 910/13507/25 в силу чого правова підстава для стягнення коштів відсутня. При цьому, в ухвалі від 31.10.2025 суд першої інстанції правомірно врахував обгрунтовані доводи боржника про те, що сторонами було укладено Договір №457 від 28.03.2025 з тим же предметом та правовідносинами, що і Договір №457 від 10.02.2025, проте Заявником не надано до заяви про видачу судового наказу. Отже, як вірно встановив суд першої інстанції, відповідно до пункту 2 статті 604 Цивільного кодексу України при укладанні Договору від 28.03.2025, попередній Договір з невід`ємними Додатковими угодами припинено з моменту підписання Договору від 28.03.2025

Доводи скаржника щодо суті спірних правовідносин за Договорами від 10.02.2025 та від 28.03.2025 - не є підставою для скасування оскаржуваної ухвали, яка постановлена саме з тих підстав, що ухвалою Господарського суду міста Києва від 30.12.2025 скасовано судовий наказ Господарського суду міста Києва від 31.10.2025 у справі № 910/13507/25 в силу чого правова підстава для стягнення коштів відсутня. При цьому, в ухвалі від 30.12.2025 судом роз?яснено Комунальній установі "Одеський академічний театр музичної комедії ім. М.Водяного", що останнє не позбавлене права звернутися до суду із тими самими вимогами в порядку саме позовного провадження.

Отже, доводи скаржника, викладені в апеляційній скарзі, не спростовують правомірних висновків суду першої інстанції в оскаржуваній ухвалі, а також доводи скаржника не знайшли свого підтвердження під час апеляційного розгляду, а судом першої інстанції правильно застосовані норми процесуального та матеріального права.

Інші доводи, посилання та обгрунтування учасників справи судом апеляційної інстанції враховані, проте є такими, що не впливають на висновки суду апеляційної інстанції у даній постанові.

Аналізуючи питання обсягу дослідження доводів скаржника та їх відображення у судових рішеннях, питання вичерпності висновків суду, суд апеляційної інстанції ґрунтується на висновках, що їх зробив Європейський суд з прав людини у справі "Проніна проти України" (Рішення ЄСПЛ від 18.07.2006). Зокрема, ЄСПЛ у своєму рішенні зазначив, що пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди давати обґрунтування своїх рішень, але це не може сприйматись як вимога надавати детальну відповідь на кожен аргумент. Межі цього обов`язку можуть бути різними в залежності від характеру рішення. Крім того, необхідно брати до уваги різноманітність аргументів, які сторона може представити в суд, та відмінності, які існують у державах-учасницях, з огляду на положення законодавства, традиції, юридичні висновки, викладення та формулювання рішень. Таким чином, питання, чи виконав суд свій обов`язок щодо подання обґрунтування, що випливає зі статті 6 Конвенції, може бути визначено тільки у світлі конкретних обставин справи. У даній справі апеляційний суд дійшов висновку, що учасникам спору було надано вичерпну відповідь на всі істотні питання, що виникають при кваліфікації спірних відносин як у матеріально-правовому, так і у процесуальному сенсах, а доводи, викладені скаржником в апеляційній скарзі не спростовують обґрунтованих та правомірних висновків суду першої інстанції у оскаржуваній ухвалі.

З огляду на наведене, судом першої інстанції обгрунтовано постановлено оскаржувану ухвалу, якою частково задоволено заяву боржника та у порядку повороту виконання судового наказу Господарського суду міста Києва від 31.10.2025 у справі № 910/13507/25 стягнуто з Комунальної установи "Одеський академічний театр музичної комедії ім. М.Водяного" на користь Товариства з обмеженою відповідальністю " 2Рута" кошти в розмірі 50 242 (п`ятдесят тисяч двісті сорок дві) грн 24 коп., із чим погоджується і суд апеляційної інстанції. У задоволенні іншої частини заяви - відмовлено, що учасниками апеляційного провадження не оскаржується по суті відмови.

Висновки суду апеляційної інстанції за результатами розгляду апеляційної скарги

Ч. 1 статті 276 Господарського процесуального кодексу України визначено, що суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Ч. 1 статті 277 Господарського процесуального кодексу України визначено, що підставами для скасування судового рішення повністю або частково та ухвалення нового рішення у відповідній частині або зміни судового рішення є:

1) нез`ясування обставин, що мають значення для справи;

2) недоведеність обставин, що мають значення для справи, які суд першої інстанції визнав встановленими;

3) невідповідність висновків, викладених у рішенні суду першої інстанції, встановленим обставинам справи;

4) порушення норм процесуального права або неправильне застосування норм матеріального права.

З огляду на викладене, Північний апеляційний господарський суд визнає, що доводи скаржника, викладені в апеляційній скарзі, не спростовують висновків господарського суду першої інстанції, викладених в оскаржуваній ухвалі, ухвала суду першої інстанції постановлена з повним і достовірним встановленням всіх фактичних обставин, а також з дотриманням норм процесуального та матеріального права, у зв`язку з чим, обумовлені ст. 277 Господарського процесуального кодексу України підстави для скасування ухвали Господарського суду міста Києва від 26.01.2026 у справі № 910/13507/25 - відсутні.

Розподіл судових витрат

Судовий збір розподіляється відповідно до вимог статті 129 Господарського процесуального кодексу України, та покладається на скаржника.

Керуючись ст.ст. 129, 240, 255, 269, 270, 273, 275, 276, 280-284, Господарського процесуального кодексу України, ст. 9 Кодексу України з процедур банкрутства, Північний апеляційний господарський суд,-

УХВАЛИВ:

1. Апеляційну скаргу Комунальної установи "Одеський академічний театр музичної комедії ім.М.Водяного" на ухвалу Господарського суду міста Києва від 26.01.2026 у справі № 910/13507/25 - залишити без задоволення.

2. Ухвалу Господарського суду міста Києва від 26.01.2026 у справі № 910/13507/25 - залишити без змін.

3. Судовий збір за подачу апеляційної скарги залишити за скаржником.

4. Матеріали справи № 910/13507/25 повернути до Господарського суду міста Києва.

Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дня її прийняття і може бути оскаржена до суду касаційної інстанції у господарських справах, яким є Верховний Суд, шляхом подачі касаційної скарги в порядку, строки та випадках, визначених ст.ст. 286-291 Господарського процесуального кодексу України.

Касаційна скарга на постанову подається протягом 20 днів з дня її проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення, що оскаржується, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Повний текст постанови складено та підписано: 15.04.2026.

Головуючий суддя С.Р. Станік

Судді Б.В. Отрюх

О.М. Остапенко