ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ЧЕРКАСЬКОЇ ОБЛАСТІ
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

12 березня 2026 року Справа № 925/821/25

Господарський суд Черкаської області у складі головуючого судді - Васяновича А.В.,

секретар судового засідання - Ібрагімова Є.Р.,

за участі представників сторін:

від позивача - Горбатюк О.А.- керівник,

від відповідача - Надворна І.М. - за довіреністю,

розглянувши у відкритому судовому засіданні справу

за позовом товариства з обмеженою відповідальністю «Національний

енергопостачальник», м. Київ

до комунального підприємства «Уманьводоканал» Уманської міської

ради, м. Умань, Черкаської області

про визнання дій неправомірними та стягнення 2 534 183 грн. 10 коп.

ВСТАНОВИВ:

До Господарського суду Черкаської області звернулось з позовом товариство з обмеженою відповідальністю «Національний енергопостачальник» до комунального підприємства «Уманьводоканал» Уманської міської ради про визнання незаконними дій комунального підприємства «Уманьводоканал» щодо відхилення тендерної пропозиції товариства з обмеженою відповідальністю «Національний енергопостачальник» у закупівлі № UA-2025-01-27- 004672-а та стягнення з відповідача 2 534 183 грн. 10 коп. збитків у вигляді неодержаного прибутку.

Ухвалою Господарського суду Черкаської області від 21 липня 2025 року прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження у справі. Справу вирішено розглядати за правилами загального позовного провадження.

Підготовче засідання призначено на 11 год. 00 хв. 04 вересня 2025 року.

Проте, судове засідання призначене на 11 год. 00 хв. 04 вересня 2025 року не відбулося, у зв`язку з оголошенням на території Черкаської області в цей час повітряної тривоги.

Ухвалою суду від 04 вересня 2025 року призначено розгляд справи в підготовчому засіданні на 10 год. 00 хв. 22 вересня 2025 року.

Ухвалою суду від 22 вересня 2025 року суд вирішив закрити підготовче провадження та призначити справу до судового розгляду по суті. Розгляд справи по суті призначено на 10 год. 00 хв. 29 жовтня 2025 року.

Ухвалою суду від 29 жовтня 2025 року суд відклав розгляд справи по суті на 11 год. 30 хв. 17 листопада 2025 року.

Ухвалою суду від 17 листопада 2025 року, відкладено розгляд справи по суті на 12 год. 00 хв. 03 грудня 2025 року.

Проте, судове засідання призначене на 12 год. 00 хв. 03 грудня 2025 року не відбулося, у зв`язку з відсутністю електроенергії в приміщенні суду.

Ухвалою суду від 03 грудня 2025 року розгляд справи по суті призначено на 11 год. 30 хв. 15 грудня 2025 року.

Проте, судове засідання призначене на 11 год. 30 хв. 15 грудня 2025 року не відбулося, у зв`язку з відсутністю електроенергії в приміщенні суду.

Ухвалою суду від 15 грудня 2025 року розгляд справи по суті було призначено на 14 год. 30 хв. 13 січня 2026 року.

Проте, судове засідання призначене на 14 год. 30 хв. 13 січня 2026 року не відбулося, у зв`язку з відсутністю електроенергії в приміщенні суду.

Ухвалою суду від 13 січня 2026 року розгляд справи по суті призначено на 15 год. 30 хв. 22 січня 2026 року.

В судовому засіданні, що відбулося 22 січня 2026 року суд оголосив перерву до 15 год. 00 хв. 29 січня 2026 року.

Однак, судове засідання призначене на 15 год. 00 хв. 29 січня 2026 року не відбулося, у зв`язку з перебуванням головуючого судді по даній справі з 28 січня 2026 року на лікарняному.

Ухвалою суду від 16 лютого 2026 року призначено розгляд справи по суті на 11 год. 30 хв. 12 березня 2026 року.

Позивач в судовому засіданні позовні вимоги підтримав та просив суд позов задовольнити повністю.

В обґрунтування своїх вимог позивач зазначав, що 27 січня 2025 року комунальним підприємством «Уманьводоканал» було оголошено запит пропозицій постачальників в електронному каталозі через електронну систему закупівель на закупівлю електричної енергії загальним обсягом 2360000 кВт*год. Очікувана вартість закупівлі згідно з оголошенням запиту пропозицій постачальників становила 22 656 000,00 грн.

27 січня 2025 позивачем через електронний каталог було подано свою пропозицію відповідно до вимог, установлених замовником, яка містила цінову пропозицію у розмірі 22 628 682 грн. 53 коп. з ПДВ.

30 січня 2025 року електронною системою було визначено пропозицію товариства з обмеженою відповідальністю «Національний Енергопостачальник» як найбільш економічно вигідною, та позивача обрано переможцем конкурсу.

03 лютого 2025 року позивач на електронну адресу відповідача надіслав проект договору, проте, відповідач протиправно ухилився від його підписання.

06 лютого 2025 року на веб-сторінці закупівлі з`явилась інформація про відхилення пропозиції позивача - товариства з обмеженою відповідальністю «Національний Енергопостачальник», прийнято рішення на підставі п.п.1 п.64 Порядку №822, у зв`язку із не підписанням договору у строк, визначений абзацом 1 пункту 66 Порядку № 822.

Позивач вважає рішення, що оформлене протоколом №29 від 06 лютого 2025 року незаконним та необґрунтованим.

Зокрема, позивач зазначає, що він, як переможець відбору, був протиправно позбавлений прибутку, який очікував отримати від постачання електричної енергії відповідачу.

В зв`язку з чим, позивачу завдано збитків у вигляді упущеної вигоди у розмірі 2 534 183 грн. 10 коп.

Відповідач в судовому засіданні проти позову заперечував з підстав викладених у відзиві на позов.

Зокрема, відповідач зазначав, що позивачем не було направлено у встановлений строк підписаний в належний спосіб з його сторони примірник договору.

Належних доказів направлення такого договору на адресу відповідача позивач суду не надав.

Пунктом 64 Порядку №822 передбачено, що у разі відхилення пропозиції переможця відбору замовник обов`язково зазначає причину такого відхилення.

У разі відхилення пропозиції переможця відбору замовник оприлюднює таке рішення в електронній системі закупівель протягом одного робочого дня з дня його прийняття.

У разі відхилення замовником пропозиції переможця відбору з підстав, визначених цим пунктом, електронна система закупівель визначає переможцем відбору постачальника, пропозиція якого є наступною економічно вигідною.

Відсутність підписаного договору позивачем у межах визначеного строку виключає можливість покладання відповідальності на відповідача.

Відповідач не вчиняв протиправних дій і не порушував закон, а тому відсутній будь-який склад цивільного правопорушення, який є обов`язковою умовою для відшкодування збитків.

Зокрема, немає протиправної поведінки, вини, причинного зв`язку між діями відповідача та заявленими збитками.

Позивачем в якості доказу направлення ним на адресу відповідача договору додано роздруківку з екрана комп`ютера, де зазначено, що електронна пошта відправлена на електронну адресу (хоча в позовній заяві зазначено, що електронна пошта направлялась на електронну пошту ).

Документ, направлений позивачем, зазначено як проект договору.

В позовній заяві позивач також вказав, що ним було направлено саме проект договору, а не підписаний в належний спосіб примірник договору.

Зображення на екрані комп`ютера не містить жодної інформації стосовно того, який саме документ було направлено.

Тому відповідач вважає, що надана позивачем роздруківка з екрана комп`ютера не є належним доказом, що підтверджує направлення позивачем відповідачу належним чином підписаного примірника договору. Інших доказів підписання та направлення відповідачу договору позивач не надав.

Щодо заявленої вимоги про стягнення 2 534 183 грн. 10 коп. збитків відповідач зазначив, що комунальне підприємство «Уманьводоканал» не вчиняло жодних дій, які завдали збитків позивачу.

Відповідач вважає, що неукладення договору є наслідком недбалої поведінки самого позивача.

У відповіді на відзив позивач вказував, що згідно з абзацом першим пункту 66 Порядку № 822, замовник укладає договір з переможцем відбору не пізніше ніж через п`ять календарних днів з дня визначення електронною системою закупівель постачальника переможцем відбору.

Тому, на думку позивача, саме відповідач, як замовник, зобов`язаний був надати позивачу необхідну інформацію для початку виконання договору, а саме: заяву-приєднання до договору, яка є його невід`ємним додатком, перелік точок комерційного обліку (ТКО), на які має здійснюватися постачання, дату початку постачання. Ці відомості є важливими, оскільки без них позивач фізично не міг розпочати виконання своїх зобов`язань.

Позивач також зазначає, що заяву-приєднання підписує та направляє саме відповідач. Цей документ не потребує підпису позивача.

Водночас позивач вважає, що сторона, яка ініціює укладення договору, повинна не лише підготувати договір, а й фактично надати його другій стороні для підписання в належний спосіб.

Тому, на думку позивача, саме відповідач був зобов`язаний підписати договір та надати його на підпис позивачу (переможцю).

Позивач вважає, що ним було виконано усі необхідні процедури.

Протиправна поведінка, вина та причинно-наслідковий зв`язок між діями відповідача та збитками позивача, на думку позивача, є очевидними.

Позивач звертає увагу суду, що згідно із Законом України «Про публічні закупівлі», саме на замовника покладено обов`язок укласти договір про закупівлю з переможцем тендеру.

Посилання відповідача на правову позицію, викладену в постанові Касаційного господарського суду у справі № 910/8316/20 від 04 жовтня 2023 року позивач вважає помилкою.

Позивач стверджує, що відповідач у своєму відзиві не спростував факту порушення вимог чинного законодавства у сфері публічних закупівель.

В судовому засіданні, яке відбулося 12 березня 2026 року, згідно ч. 1 ст. 240 ГПК України, було оголошено вступну та резолютивну частини судового рішення зі справи №925/821/25.

Розглянувши матеріали справи, дослідивши докази, а також заслухавши пояснення представників сторін, суд вважає, що в задоволенні позову слід відмовити повністю, виходячи з наступного:

Судом встановлено, що 27 січня 2025 року комунальним підприємством «Уманьводоканал» (далі - відповідач, замовник), було оголошено запит пропозицій постачальників в електронному каталозі через електронну систему закупівель на закупівлю електричної енергії (ДК 021:2015:093 10000-5) загальним обсягом 2360000 кВт*год, ідентифікатор закупівлі UA-2025-01-27-004672-а. Очікувана вартість закупівлі UA-2025-01-27-004672-а, згідно з оголошенням запиту пропозицій постачальників, становила 22 656 000,00 грн. Метою закупівлі було постачання електричної енергії на об`єкти комунального підприємства «Уманьводоканал», місце поставки: Київська область, м. Біла Церква.

Умови оплати: оплата в розмірі 100% фактичного обсягу споживання електричної енергії споживачем протягом 20 - ти днів з моменту отримання акту приймання передачі електричної енергії, але у будь - якому разі до 20 - го числа місяця наступного за розрахунковим (місяцем поставки), відповідно до фактичного обсягу електричної енергії. Визначеного за показами розрахункових засобів обліку (або розрахунковим шляхом, у передбачених законом випадках), строк поставки - до 31 грудня 2025 року.

27 січня 2025 о 11 год. 17 хв., позивачем через електронний каталог було подано свою пропозицію відповідно до вимог, установлених замовником у запиті пропозицій постачальників в електронній системі закупівель до закупівлі UA-2025-01-27-004672-a, яка містила цінову пропозицію у розмірі 22 628 682 грн. 53 коп. з ПДВ.

30 січня 2025 року за результатами оцінки електронної системи закупівель пропозицію товариства з обмеженою відповідальністю «Національний енергопостачальник» було визнано найбільш економічно вигідною, у зв`язку з чим його визнано переможцем в тендері.

Позивач стверджує, що 03 лютого 2025 року, з метою укладання договору, на електронну адресу відповідача - було надіслано заповнений ним проект договору про постачання електричної енергії споживачу.

06 лютого 2025 року відповідачем було прийнято рішення, оформлене протоколом № 29, яким було вирішено відхилити пропозицію товариства з обмеженою відповідальністю «Національний енергопостачальник» з ціною 22 628 682 грн. 53 коп. з ПДВ за закупівлею UA-2025-01-27-004672-a на підставі підпункту 1 пункту 64 Порядку формування та використання електронного каталогу, затвердженого постановою КМУ від 14 вересня 2020 року № 822, у зв`язку з не підписанням договору у строк, визначений абзацом першим пункту 66 цього Порядку.

Позивач вважає, що внаслідок неправомірних дій відповідача - відмови від укладення договору з переможцем відбору та відхилення пропозиції позивача, останній поніс збитки, розрахунок яких додано до позовної заяви (а.с. 22).

Зокрема, позивач зазначає, що упущену вигоду розраховано як різницю між запропонованою вартістю електроенергії та вартістю закупівлі електроенергії, що реалізується товариством з обмеженою відповідальністю «Газ України» згідно договору №дд-29/0824 від 29 серпня 2024 року за мінусом витрат, які товариство з обмеженою відповідальністю «Національний енергопостачальник» мало б понести.

Для розрахунку були використані наступні дані:

- ціна електричної енергії за 1 кВт*год запропонована у пропозиції товариством з обмеженою відповідальністю «Національний енергопостачальник» з урахуванням тарифу на послуги з передачі електроенергії - 7,99025 грн. без ПДВ;

- ціна закупівлі електричної енергії, що реалізується згідно договору №ДД-29/0824 від 29 серпня 2024 року за 1 кВт*год - 5,9946 без ПДВ;

- тариф на послуги з передачі електричної енергії НЕК «Укренерго» на 2025 рік, затверджений постановою НКРЕПК №2200 від 19 грудня 2024 року - 0,68523 за 1 кВт*год.

Отже, упущена вигода за 1 кВт./год = 1.30952 грн. без ПДВ.

Тому, розрахунок упущеної вигоди наступний: 1.30952 грн х 2360000 - 18% (податку на прибуток) = 2 534 183 грн. 10 коп.

З матеріалів справи вбачається, що 29 серпня 2024 року між товариством з обмеженою відповідальністю «Газ України» (продавець) та товариством з обмеженою відповідальністю «Національний енергопостачальник» (покупець) було укладено договір №ДД-29/0824 купівлі - продажу електричної енергії.

Умовами договору сторони погодили:

1.1. за цим договором продавець зобов`язаний продати електричну енергію покупцю, а покупець зобов`язаний купити (прийняти та оплатити) електричну енергію на умовах, що визначені у цьому договорі;

3.2.обсяг електричної енергії, що купується та продається за цим договором у періоді постачання, зазначається у відповідній додатковій угоді;

4.1. ціна однієї МВт*год електричної енергії, що постачається на підставі цього договору, складає 5 000 грн. 00 коп.. крім того ПДВ - 1 000 грн. 00 коп., всього 6 000 грн. 00 коп. Ціна електричної енергії може бути змінена за домовленістю сторін у додатковій угоді, яка визначає порядок оплати, обсяг та строк (період) постачання електричної енергії;

12.1. цей договір набуває чинності з дати його підписання обома сторонами і діє до 31 грудня 2024 року включно. В частині виконання фінансових зобов`язань договір діє до їх повного виконання. Якщо за 30 календарних днів до закінчення терміну дії договору ні одна із сторін не повідомить іншій стороні письмово про намір припинення договору, то даний договір автоматично продовжується на один календарний рік. Положення даного пункту застосовується і до кожної наступної пролонгації договору.

30 січня 2025 року між товариством з обмеженою відповідальністю «Газ України» (продавець) та товариством з обмеженою відповідальністю «Національний енергопостачальник» (покупець) було укладено додаткову угоду №АА0225FВС0824 до договору купівлі - продажу електричної енергії №ДД-29/0824 від 29 серпня 2024 року.

Умовами договору сторони погодили:

1.2. строк (період) постачання: 01 лютого 2025 року по 28 лютого 2025 року включно;

1.5. ціна електричної енергії та /або порядок її розрахунку (формування): ціна за 1 МВт*год електричної енергії, що поставляється продавцем покупцеві відповідно до цієї додаткової угоди становить 5 994 грн. 60 коп., крім того ПДВ 1 198 грн. 92 коп., а загалом - 7 193 грн. 52 коп.;

1.6. вартість електричної енергії: загальна вартість електричної енергії, що поставляється протягом строку (періоду) постачання складає 9 221 373 грн. 29 коп. (дев`ять мільйонів двісті двадцять одна тисяча триста сімдесят три гривні 29 копійок), у т.ч. ПДВ 1 536 895 грн. 55 коп.

Інших додаткових угод щодо закупівлі позивачем електричної енергії матеріали справи не містять.

Також судом встановлено, що 11 лютого 2025 року, тобто після прийняття рішення про відхилення пропозиції товариства з обмеженою відповідальністю «Національний енергопостачальник», останній звернувся до відповідача з листом №OUT/2025/02/11/1267 «Щодо допущених порушень під час проведення закупівель електричної енергії» (а.с.18)

Судом враховано, що згідно зі ст.ст. 15, 16 ЦК України кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу. Способами захисту цивільних прав та інтересів може бути: відшкодування збитків та інші способи відшкодування майнової шкоди.

Правові та економічні засади здійснення закупівель товарів, робіт і послуг для забезпечення потреб держави, територіальних громад та об`єднаних територіальних громад визначає Закон України «Про публічні закупівлі» № 922-VIII від 25 грудня 2015 року (далі - Закон).

Визначена Законом мета полягає в забезпеченні ефективного та прозорого здійснення закупівель, створенні конкурентного середовища у сфері публічних закупівель, запобіганні проявам корупції в цій сфері та розвитку добросовісної конкуренції.

Згідно із статтею 13 Закону України «Про публічні закупівлі» (в редакції, чинній на час проведення закупівлі) закупівлі можуть здійснюватися шляхом застосування однієї з таких процедур: відкриті торги; торги з обмеженою участю; конкурентний діалог.

Згідно з ч. 1, 10 ст. 11 ЗУ «Про публічні закупівлі» відповідальною за організацію та проведення процедури закупівлі/спрощеної закупівлі є уповноважена особа, яка визначається або призначається замовником.

Уповноважена особа:

1) планує закупівлі та формує річний план закупівель в електронній системі закупівель;

2) здійснює вибір процедури закупівлі;

3) проводить процедури закупівель/спрощені закупівлі;

3-1) оприлюднює в електронній системі закупівель звіт про договір про закупівлю, укладений без використання електронної системи закупівель, у випадку здійснення закупівель відповідно до частини сьомої статті 3 цього Закону;

4) забезпечує рівні умови для всіх учасників, об`єктивний та чесний вибір переможця процедури закупівлі/спрощеної закупівлі;

5) забезпечує складання, затвердження та зберігання відповідних документів з питань публічних закупівель, визначених цим Законом;

6) забезпечує оприлюднення в електронній системі закупівель інформації, необхідної для виконання вимог цього Закону;

7) здійснює інші дії, передбачені цим Законом.

Рішення уповноваженої особи оформлюються протоколом із зазначенням дати прийняття рішення, який підписується уповноваженою особою.

У відповідності з ч. 2, 3 ст. 12 ЗУ «Про публічні закупівлі» електронна система закупівель під час отримання тендерних пропозицій/пропозицій забезпечує:

1) фіксацію дати і точного часу отримання тендерних пропозицій/пропозицій;

2) неможливість доступу будь-яких осіб до отриманих тендерних пропозицій/пропозицій (їх частин) до моменту настання дати і часу кінцевого строку подання;

3) розкриття отриманих тендерних пропозицій/пропозицій, зазначених в оголошенні про проведення конкурентної процедури закупівлі/спрощеної закупівлі.

Під час використання електронної системи закупівель з метою подання тендерних пропозицій/пропозицій та їх оцінки документи та дані створюються та подаються з урахуванням вимог законів України «Про електронні документи та електронний документообіг» та «Про електронні довірчі послуги».

Порядок оскарження прийнятих рішень врегульовано ст.18 Закону України «Про публічні закупівлі».

Зокрема ч. 24 ст.18 Закону України «Про публічні закупівлі» передбачено, що право на оскарження не обмежує права суб`єкта оскарження на звернення до суду без попереднього звернення до органу оскарження.

Згідно із частиною першою, другою статті 20, частиною першою статті 21 Закону України «Про публічні закупівлі» (в редакції, чинній на час проведення закупівлі) відкриті торги є основною процедурою закупівлі. Під час проведення відкритих торгів тендерні пропозиції мають право подавати всі заінтересовані особи. Для проведення відкритих торгів має бути подано не менше двох тендерних пропозицій. Оголошення про проведення відкритих торгів безоплатно оприлюднюється в електронній системі закупівель відповідно до статті 10 цього Закону.

Статтею 22 Закону України «Про публічні закупівлі» (в редакції, чинній на час проведення закупівлі) визначено вимоги до тендерної документації, в тому числі вимоги до тендерної пропозиції з визначенням всіх істотних умов та представленням проекту договору.

Відповідно до частини першої статті 26 Закону України «Про публічні закупівлі» (в редакції, чинній на час проведення закупівлі) тендерна пропозиція подається в електронному вигляді через електронну систему закупівель шляхом заповнення електронних форм з окремими полями, де зазначається інформація про ціну, інші критерії оцінки (у разі їх встановлення замовником), інформація від учасника процедури закупівлі про його відповідність кваліфікаційним (кваліфікаційному) критеріям, наявність/відсутність підстав, установлених у статті 17 цього Закону і в тендерній документації, та шляхом завантаження необхідних документів, що вимагаються замовником у тендерній документації. Електронна система закупівель автоматично формує та надсилає повідомлення учаснику про отримання його тендерної пропозиції із зазначенням дати та часу. Електронна система закупівель повинна забезпечити можливість подання тендерної пропозиції/пропозиції всім особам на рівних умовах.

Системний аналіз статей 1, 22, 26 Закону України «Про публічні закупівлі» (в редакції, чинній на час проведення закупівлі) дає підстави для висновку, що тендерна документація по суті є пропозицією з визначенням всіх істотних умов та представленням проекту договору, а тендерна пропозиція - зустрічною пропозицією учасника укласти договір на умовах, зазначених у ній, за результатами розгляду та оцінки якої замовник визначає переможця та приймає рішення про намір укласти договір.

Згідно із частиною п`ятнадцятою статті 29 Закону України «Про публічні закупівлі» (в редакції, чинній на час проведення закупівлі) визначено, що за результатами розгляду та оцінки тендерної пропозиції/пропозиції замовник визначає переможця процедури закупівлі/спрощеної закупівлі та приймає рішення про намір укласти договір про закупівлю згідно з цим Законом.

Відповідно до частини першої статті 41 Закону України «Про публічні закупівлі» (в редакції, чинній на час проведення закупівлі) договір про закупівлю укладається відповідно до норм Цивільного та Господарського кодексів України з урахуванням особливостей, визначених цим Законом.

Зазначені положення Закону кореспондуються із положеннями статті 185 Господарського кодексу України (чинного на час виникнення спірних правовідносин), якою визначено, що до укладення господарських договорів на організованих ринках капіталу, організованих товарних ринках, оптових ярмарках, публічних торгах застосовуються загальні правила укладення договорів на основі вільного волевиявлення, з урахуванням нормативно-правових актів, якими регулюється діяльність відповідних організованих ринків капіталу, організованих товарних ринків, ярмарків та публічних торгів.

Згідно із частиною першою статті 33 Закону України «Про публічні закупівлі» (в редакції, чинній на час проведення закупівлі) рішення про намір укласти договір про закупівлю приймається замовником у день визначення учасника переможцем процедури закупівлі/спрощеної закупівлі. Протягом одного дня з дати ухвалення такого рішення замовник оприлюднює в електронній системі закупівель повідомлення про намір укласти договір про закупівлю.

Частинами п`ятою, шостою статті 33 Закону України «Про публічні закупівлі» (в редакції, чинній на час проведення закупівлі) визначено, що замовник укладає договір про закупівлю з учасником, який визнаний переможцем процедури закупівлі, протягом строку дії його пропозиції, не пізніше ніж через 20 днів з дня прийняття рішення про намір укласти договір про закупівлю відповідно до вимог тендерної документації та тендерної пропозиції переможця процедури закупівлі. У випадку обґрунтованої необхідності строк для укладання договору може бути продовжений до 60 днів. У разі подання скарги до органу оскарження після оприлюднення в електронній системі закупівель повідомлення про намір укласти договір про закупівлю перебіг строку для укладання договору про закупівлю призупиняється. З метою забезпечення права на оскарження рішень замовника до органу оскарження договір про закупівлю не може бути укладено раніше ніж через 10 днів з дати оприлюднення в електронній системі закупівель повідомлення про намір укласти договір про закупівлю.

У разі відмови переможця процедури закупівлі/спрощеної закупівлі від підписання договору про закупівлю відповідно до вимог тендерної документації/оголошення про проведення спрощеної закупівлі, не укладення договору про закупівлю з вини учасника або ненадання замовнику підписаного договору у строк, визначений цим Законом, або ненадання переможцем процедури закупівлі документів, що підтверджують відсутність підстав, установлених статтею 17 цього Закону, замовник відхиляє тендерну пропозицію/пропозицію такого учасника, визначає переможця процедури закупівлі/спрощеної закупівлі серед тих учасників, строк дії тендерної пропозиції яких ще не минув, та приймає рішення про намір укласти договір про закупівлю у порядку та на умовах, визначених цією статтею (частини сьома статті 33 Закону України «Про публічні закупівлі» в редакції, чинній на час проведення закупівлі).

З прийняттям замовником у встановленому порядку рішення про намір укласти договір про закупівлю та оприлюдненням ним відповідного повідомлення, у нього виникає право і одночасно обов`язок укласти належним чином договір про закупівлю з учасником, який визнаний переможцем торгів. Такий висновок узгоджується із правовою позицією, викладеною у постановах Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду від 23 жовтня 2019 року, від 13 січня 2021 року у справі № 925/1525/19, від 01 червня 2021 року у справі №910/840/20 і колегія суддів не вбачає підстав для відступу від такого висновку у цій справі.

Отже, визначення переможця торгів, прийняття рішення про намір укласти договір про закупівлю та направлення переможцю відповідного повідомлення свідчить про те, що замовник прийняв тендерну (зустрічну) пропозицію переможця та погодився на укладення договору. Крім того такі дії свідчать про визначення сторонами умов договору про закупівлю та про наявність обов`язку у замовника укласти такий договір.

16 серпня 2022 року Верховна Рада України прийняла Закон України «Про внесення змін до Закону України «Про публічні закупівлі» та інших законодавчих актів України щодо здійснення оборонних та публічних закупівель на період дії правового режиму воєнного стану», який набрав чинності 10 вересня 2022 року, пунктом 2 якого розділ X «Прикінцеві та перехідні положення» Закону України «Про публічні закупівлі» доповнено пунктом 37 такого змісту: «Установити, що на період дії правового режиму воєнного стану в Україні та протягом 90 днів з дня його припинення або скасування особливості здійснення закупівель товарів, робіт і послуг для замовників, передбачених цим Законом, визначаються КМУ із забезпеченням захищеності таких замовників від воєнних загроз».

Особливості здійснення публічних закупівель товарів, робіт і послуг для замовників, передбачених Законом України «Про публічні закупівлі», на період дії правового режиму воєнного стану в Україні та протягом 90 днів з дня його припинення або скасування (далі - Особливості) затверджені 12 жовтня 2022 року постановою КМУ № 1178.

За приписами пункту 10 Особливостей замовники, у тому числі централізовані закупівельні організації, здійснюють закупівлі товарів і послуг (крім послуг з поточного ремонту, предмет закупівлі яких визначається відповідно до пункту 3 розділу II Порядку визначення предмета закупівлі, затвердженого наказом Мінекономіки № 708 від 15 квітня 2020 року (далі - послуги з поточного ремонту), вартість яких становить або перевищує 100 тис. грн, послуг з поточного ремонту, вартість яких становить або перевищує 200 тис. грн, робіт, вартість яких становить або перевищує 1,5 млн. грн, шляхом застосування відкритих торгів у порядку, визначеному цими особливостями, та/або шляхом використання е-каталогу для закупівлі товару відповідно до порядку, встановленого постановою КМУ № 822 від 14 вересня 2020 року «Про затвердження Порядку формування та використання е-каталогу (далі - Порядок)», з урахуванням положень, визначених цими особливостями.

Вказаний Порядок визначає структуру, механізм формування, використання е каталогу в системі закупівель відповідно до Закону.

Згідно з п 2. Порядку (в редакції, чинній на час проведення закупівлі) терміни, що вживаються у цьому Порядку, мають таке значення:

адміністратор електронного каталогу (далі - адміністратор) - централізована закупівельна організація, що визначається Кабінетом Міністрів України, яка забезпечує формування та супроводження електронного каталогу в електронній системі закупівель на підставі укладеного договору з адміністратором електронної системи закупівель. Адміністраторів може бути кілька;

договір про закупівлю, укладений з використанням електронного каталогу (далі - договір),

договір, укладений замовником з переможцем відбору відповідно до цього Порядку;

економічно вигідна пропозиція - пропозиція постачальника, ціна якої за результатами здійсненого замовником запиту пропозицій електронною системою закупівель визначена як найменша;

заявка - звернення про приєднання до електронного каталогу, що подається учасником до адміністратора через електронну систему закупівель відповідно до вимог, установлених цим Порядком;

категорія товару - сукупність товарів, що формується адміністратором в електронному каталозі за показниками третьої - восьмої цифр у межах одного розділу основного словника національного класифікатора України ДК 021:2015 «Єдиний закупівельний словник», затвердженого в установленому порядку (далі - Єдиний закупівельний словник);

перелік кваліфікованих постачальників - електронна база постачальників, які пройшли відбір до електронного каталогу відповідно до вимог цього Порядку, що формується і ведеться адміністратором;

переможець відбору - постачальник, пропозиція якого визначена економічно вигідною за результатами здійсненого замовником запиту пропозицій постачальників в електронному каталозі;

постачальник - учасник, якого внесено до переліку кваліфікованих постачальників та який має право доступу до електронного каталогу відповідно до вимог, установлених цим Порядком;

специфікація товару - сукупність характеристик товару та їх допустимих значень в межах визначеної адміністратором категорії товару, яким може відповідати один або кілька товарів;

учасник - фізична особа, фізична особа - підприємець чи юридична особа - резидент або нерезидент, яка подала заявку до адміністратора відповідно до вимог цього Порядку.

Інші терміни в цьому Порядку вживаються у значенні, наведеному в Законі, постанові Кабінету Міністрів України від 24 лютого 2016 р. № 166 «Про затвердження Порядку функціонування електронної системи закупівель та проведення авторизації електронних майданчиків» (Офіційний вісник України, 2016 р., № 22, ст. 855; 2019 р., № 66, ст. 2258) та інших нормативно-правових актах, прийнятих відповідно до них.

Пунктом 3 Порядку визначено, що адміністратор електронної системи закупівель забезпечує створення електронного каталогу в електронній системі закупівель.

Пунктом 57 Порядку встановлено, що замовник оголошує запит пропозицій постачальників в електронному каталозі через електронну систему закупівель шляхом заповнення електронних форм з окремими полями, де зазначається інформація про найменування, очікувану вартість, кількість, строк, місце поставки товару, умови його оплати та кінцевий строк подання постачальником ціни пропозиції (строк для подання постачальником ціни пропозиції не може бути меншим, ніж два робочих дні з дня оприлюднення замовником запиту пропозицій постачальників в електронній системі закупівель).

У запиті пропозицій постачальників щодо закупівлі товару замовник може визначити виключно інформацію про характеристики товару та їх допустимі значення в межах специфікації товару, визначеної адміністратором. Запит пропозицій постачальників не повинен містити вимог до постачальника та інших документів, які не передбачені цим Порядком.

Запит пропозицій постачальників повинен містити проект договору з обов`язковим зазначенням підстав та у разі потреби із зазначенням порядку змін його умов. Проект договору не повинен містити характеристики товару, що не визначені запитом пропозицій постачальників з урахуванням положень абзацу другого цього пункту.

Електронною системою закупівель автоматично через електронний каталог надсилається постачальникам, кваліфікованим до відповідної категорії, повідомлення про запит пропозицій постачальників в момент оприлюднення запиту пропозицій постачальників в електронній системі закупівель.

Центральний орган виконавчої влади, до сфери управління якого належить адміністратор, може затверджувати примірні договори щодо закупівлі визначених категорій товарів.

Постачальник через електронний каталог подає пропозицію відповідно до вимог, установлених замовником у запиті пропозицій постачальників в електронній системі закупівель.

На запит пропозицій постачальників, оприлюднений замовником в електронній системі закупівель, постачальник має право подати тільки одну пропозицію.

Подання пропозиції постачальником вважається підтвердженням наміру укласти договір.

Постачальник у відповідь на запит пропозицій постачальників від замовника не може подати пропозицію, товар в якій не відповідає специфікації товару, що зазначена в такому запиті.

Електронною системою закупівель після закінчення строку для подання пропозицій постачальників, визначеного замовником в запиті пропозицій постачальників, розкривається вся інформація, зазначена в пропозиції.

Електронна система закупівель автоматично формує та надсилає повідомлення постачальнику про отримання його ціни пропозиції із зазначенням дати та часу.

Пропозиції постачальників, що подані після кінцевого строку їх подання, автоматично не приймаються електронною системою закупівель.

Пунктом 61 Порядку визначено, що оцінка пропозицій постачальників проводиться автоматично електронною системою закупівель на основі інформації, зазначеної замовником в запиті пропозицій.

У разі подання постачальниками пропозицій з однаковим значенням ціни економічно вигідною визначається пропозиція, яка була подана раніше ніж інша пропозиція (інші пропозиції) з аналогічним значенням ціни.

Постачальник, пропозиція якого за результатами оцінки електронною системою закупівель визначена економічно вигідною, визначається переможцем відбору.

Відповідно до п. 62 Порядку замовнику, переможцю відбору та іншим постачальникам електронною системою закупівель у день визначення постачальника переможцем відбору надсилається повідомлення про визначення переможця відбору із зазначенням його найменування та місцезнаходження.

Пунктом 64 Порядку передбачено, що замовник відхиляє пропозицію переможця відбору, якщо постачальник:

1) не підписав договір у строк, визначений абзацом першим пункту 66 цього Порядку;

2) письмово відмовився від укладення договору на умовах, визначених замовником у запиті пропозицій постачальників, зокрема у проекті договору, що є складовою частиною запиту пропозицій постачальників;

3) пропонує товар походженням з Російської Федерації/Республіки Білорусь.

У разі відхилення пропозиції переможця відбору замовник обов`язково зазначає причину такого відхилення.

У разі відхилення пропозиції переможця відбору замовник оприлюднює таке рішення в електронній системі закупівель протягом одного робочого дня з дня його прийняття.

У разі відхилення замовником пропозиції переможця відбору з підстав, визначених цим пунктом, електронна система закупівель визначає переможцем відбору постачальника, пропозиція якого є наступною економічно вигідною.

Також, згідно пункту 66 Порядку №822 замовник укладає договір з переможцем відбору не пізніше ніж через п`ять календарних днів з дня визначення електронною системою закупівель постачальника переможцем відбору. У разі обґрунтованої потреби строк для укладення договору може бути продовжений до 10 календарних днів.

Договір між замовником та переможцем відбору укладається відповідно до вимог законодавства.

Умови договору не можуть відрізнятися від умов, визначених замовником у запиті пропозицій постачальників, зокрема у проекті договору, що є складовою частиною запиту пропозицій постачальників, та/або пропозиції переможця відбору, крім випадку зменшення ціни договору без зміни обсягу (абзац третій пункту 66 в редакції Постанови КМ № 1135 від 31 жовтня 2023 року).

Відповідно до п. 68 Порядку за результатами проведеного відбору постачальника через електронний каталог замовник оприлюднює звіт про договір, укладений без використання електронної системи закупівель, відповідно до статті 10 Закону.

Як вже зазначалося вище, 30 січня 2025 року позивача було визначено переможцем відбору.

Рішення про відхилення пропозиції переможця відбору було прийнято 06 лютого 2025 року.

Вказане рішення замовника є чинним і в установленому законом порядку позивачем не було оскаржено.

Визнання в судовому порядку незаконними дій замовника торгів не призводить до автоматичного скасування прийнятого замовником рішення.

Отже, суд вважає, що в цій частині позовних вимог позивачем обрано неефективний спосіб захисту, що є самостійною підставою для відмови в позові.

Відповідно до ст. 22 ЦК України особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Збитками є:1) втрати, яких особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки); 2) доходи, які особа могла б реально одержати за звичайних обставин, якби її право не було порушене (упущена вигода).

Частиною 1 ст. 611 ЦК України передбачено, що у разі порушення зобов`язання настають правові наслідки, встановлені договором або законом, зокрема:

1) припинення зобов`язання внаслідок односторонньої відмови від зобов`язання, якщо це встановлено договором або законом, або розірвання договору;

2) зміна умов зобов`язання;

3) сплата неустойки;

4) відшкодування збитків та моральної шкоди.

Відповідно до ст.1166 ЦК України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини. Шкода, завдана каліцтвом, іншим ушкодженням здоров`я або смертю фізичної особи внаслідок непереборної сили, відшкодовується у випадках, встановлених законом. Шкода, завдана правомірними діями, відшкодовується у випадках, встановлених цим Кодексом та іншим законом.

За приписами ч. 1 ст. 224 ГК України (чинної на час виникнення спірних правовідносин) учасник господарських відносин, який порушив господарське зобов`язання або установлені вимоги щодо здійснення господарської діяльності, повинен відшкодувати завдані цим збитки суб`єкту, права або законні інтереси якого порушено.

Згідно із ч. 2 ст. 224 ГК України під збитками розуміються витрати, зроблені управненою стороною, втрата або пошкодження її майна, а також не одержані нею доходи, які управнена сторона одержала б у разі належного виконання зобов`язання або додержання правил здійснення господарської діяльності другою стороною.

До складу збитків включаються: вартість втраченого, пошкодженого або знищеного майна, визначена відповідно до вимог законодавства; додаткові витрати (штрафні санкції, сплачені іншим суб`єктам, вартість додаткових робіт, додатково витрачених матеріалів тощо), понесені стороною, яка зазнала збитків внаслідок порушення зобов`язання другою стороною; неодержаний прибуток (втрачена вигода), на який сторона, яка зазнала збитків, мала право розраховувати у разі належного виконання зобов`язання другою стороною; матеріальна компенсація моральної шкоди у випадках, передбачених законом (ст. 225 ГК України).

Тобто збитки - це об`єктивне зменшення будь-яких майнових благ кредитора, яке пов`язане з утиском його інтересів, як учасника певних суспільних відносин і що виражається у зроблених ним витратах, у втраті або пошкодженні його майна, у втраті доходів, які він повинен був отримати.

Як зазначено вище, збитки як правова категорія включають в себе й упущену (втрачену) вигоду (lucrum cessans), яка відрізняється від реальних збитків (damnum emergens) тим, що реальні збитки характеризують зменшення наявного майна потерпілого (проведені витрати, знищення і пошкодження майна тощо), а у разі упущеної вигоди наявне майно не збільшується, хоча і могло збільшитися, якби не правопорушення. Тобто упущена вигода відображає різницю між реально можливим у майбутньому потенційно отриманим майном та вже наявним майном.

Для застосування такої міри відповідальності як стягнення збитків у вигляді упущеної вигоди необхідна наявність усіх елементів складу цивільного (господарського) правопорушення: 1) протиправної поведінки особи (боржника); 2) збитків, заподіяних такою особою; 3) причинного зв`язку між протиправною поведінкою особи і збитками; 4) вини особи, яка заподіяла збитки, у тому числі встановлення заходів, вжитих кредитором для одержання такої вигоди. За відсутності одного із елементів складу цивільного правопорушення не настає відповідальності з відшкодування збитків у вигляді упущеної вигоди.

Відповідна правова позиція викладена у постанові Верховного Суду України від 04 липня 2011 року у справі №3-64гс11, постановах Верховного Суду від 09 жовтня 2018 року у справі №908/2261/17, від 31 липня 2019 року у справі №910/15865/14, від 30 вересня 2021 року у справі №922/3928/20.

Відповідно до статті 147 ГК України майнові права суб`єктів господарювання захищаються законом. Вилучення державою у суб`єкта господарювання його майна допускається не інакше як у випадках, на підставах і в порядку, передбачених законом. Збитки, завдані суб`єкту господарювання порушенням його майнових прав громадянами чи юридичними особами, а також органами державної влади чи органами місцевого самоврядування, відшкодовуються йому відповідно до закону. Право власності та інші майнові права суб`єкта господарювання захищаються у спосіб, зазначений у статті 20 цього Кодексу.

Згідно статті 226 ГК України учасник господарських відносин, який вчинив господарське правопорушення, зобов`язаний вжити необхідних заходів щодо запобігання збиткам у господарській сфері інших учасників господарських відносин або щодо зменшення їх розміру, а у разі якщо збитків завдано іншим суб`єктам, - зобов`язаний відшкодувати на вимогу цих суб`єктів збитки у добровільному порядку в повному обсязі, якщо законом або договором сторін не передбачено відшкодування збитків в іншому обсязі.

Сторона, яка порушила своє зобов`язання або напевно знає, що порушить його при настанні строку виконання, повинна невідкладно повідомити про це другу сторону. У протилежному випадку ця сторона позбавляється права посилатися на невжиття другою стороною заходів щодо запобігання збиткам та вимагати відповідного зменшення розміру збитків.

Сторона господарського зобов`язання позбавляється права на відшкодування збитків у разі якщо вона була своєчасно попереджена другою стороною про можливе невиконання нею зобов`язання і могла запобігти виникненню збитків своїми діями, але не зробила цього, крім випадків, якщо законом або договором не передбачено інше.

Не підлягають відшкодуванню збитки, завдані правомірною відмовою зобов`язаної сторони від подальшого виконання зобов`язання.

У разі невиконання зобов`язання про передачу їй індивідуально визначеної речі (речей, визначених родовими ознаками) управнена сторона має право вимагати відібрання цієї речі (речей) у зобов`язаної сторони або вимагати відшкодування останньою збитків.

У разі невиконання зобов`язання виконати певну роботу (надати послугу) управнена сторона має право виконати цю роботу самостійно або доручити її виконання (надання послуги) третім особам, якщо інше не передбачено законом або зобов`язанням, та вимагати відшкодування збитків, завданих невиконанням зобов`язання.

Відшкодування збитків, завданих неналежним виконанням зобов`язання, не звільняє зобов`язану сторону від виконання зобов`язання в натурі, крім випадків, зазначених у частині третій статті 193 цього Кодексу.

В даному випадку для стягнення збитків на підставі статті 22 ЦК України, частини третьої статті 147, 224, 226 ГК України, значення має не факт укладення або не укладення договору як такого та порушення зобов`язань, які виникають з такого договору, а невиконання учасниками спірних правовідносин обов`язків, визначених Законом України «Про публічні закупівлі».

Верховний Суд, здійснюючи аналіз положень Закону України «Про публічні закупівлі» під час розгляду подібних спорів, неодноразово звертав увагу, що визначена законодавцем в частині другій статті 32 Закону України «Про публічні закупівлі» конструкція «замовник укладає», а не «замовник має право укласти» свідчить, що ця норма покладає саме обов`язок і саме на замовника укласти договір з переможцем торгів, проект та істотні умови якого вже узгоджені сторонами.

Відтак, єдиними підставами не підписання вже узгодженого сторонами договору є дії або бездіяльність саме учасника торгів, а не замовника: відмова переможця торгів від підписання договору про закупівлю відповідно до вимог тендерної документації, не укладення договору про закупівлю з вини учасника у строк, визначений цим Законом, або не надання переможцем документів, що підтверджують відсутність підстав, передбачених статтею 17 цього Закону.

Такий правовий висновок узгоджується із правовою позицією, викладеною у постановах Верховного Суду від 06 лютого 2020 року у справі № 904/4036/18, від 15 квітня 2021 року у справі № 910/836/20, від 01 червня 2021 року у справі №910/840/20.

На відміну від загальної процедури укладення договору, за якої учасники наділені правом відмовитись від підписання угоди на будь-якій стадії переговорів, у випадку публічних закупівель особливістю процедури укладення договору є те, що право відмовитись від укладення договору є обмеженим. Відтак учасники, за умови дотримання вимог Закону, мають легітимні очікування на укладання договору за результатами проведення процедури закупівлі.

Суд погоджується з доводами позивача стосовно того, що Велика Палата Верховного Суду виснувала, що поняття електронного доказу є ширшим за поняття електронного документа. Електронний документ - документ, інформація в якому зафіксована у вигляді електронних даних, включаючи обов`язкові реквізити документа, в тому числі електронний підпис. Натомість електронний доказ - це будь-яка інформація в цифровій формі, що має значення для справи. Повідомлення (з додатками), відправлені електронною поштою чи через застосунки-месенджери, є електронним доказом, який розглядається та оцінюється судом відповідно до ст.86 ГПК України за своїм внутрішнім переконанням у сукупності з іншими наявними у матеріалах справи доказами.

Проте, як вбачається з матеріалів справи, безпосередньо сам позивач стверджує, що 03 лютого 2025 року з метою укладання договору на електронну адресу відповідача було надіслано заповнений ним проект договору про постачання електричної енергії споживачу (а не підписаний зі своєї сторони примірник договору).

Як вже зазначалося вище, проект та істотні умови договору між сторонами вже були узгоджені.

Отже, ніщо не заважало позивачу підписати його власноруч або підписати договір за допомогою кваліфікованого електронного підпису у встановлений Порядком строк та направити його відповідачу.

Доказів того, що позивач зі своєї сторони в установлений Порядком строк власноруч підписав вже узгоджені умови договору про закупівлю матеріали справи не містять.

Також матеріали справи не містять доказів того, що позивачем було подано через електронну систему закупівель відповідно до вимог тендерної документації підписаний ним проект договору про постачання (закупівлю) електроенергії.

При цьому, направлення відповідачу на його електронну адресу заповненого проекту договору про закупівлю для підписання, не свідчить про те, що вказаний примірник договору (проект договору) було підписано позивачем зі своєї сторони, зокрема, за допомогою електронного ключа (шляхом накладення КЕПу).

Отже, судом відхиляються доводи позивача стосовно того, що відповідачем було прийнято рішення про відмову укласти договір про закупівлю з переможцем торгів (яке наразі є чинним) всупереч положенням Порядку та Закону України «Про публічні закупівлі».

Також суд не погоджується з доводами позивача стосовно того, що саме дії (бездіяльність відповідача) призвели до не укладення між сторонами договору за результатами проведеної процедури закупівлі у встановлений строк.

Непідписання переможцем конкурсу договору (з усіма узгодженими істотними умовами) у встановлений законом строк не породжує зобов`язальних правовідносин між сторонами.

Доводи позивача стосовно того, що першим підпис на договорі зобов`язаний був поставити саме відповідач суд відхиляє, оскільки ні спеціальний Закон, ні сам Порядок цього не визначають.

Отже, в даному випадку відсутня протиправна поведінка відповідача.

Крім того, звернення з вимогою про відшкодування збитків у вигляді упущеної вигоди покладає на кредитора (позивача) обов`язок також довести, окрім наведеного, реальну можливість отримання визначених ним доходів, тобто, що ці доходи (вигода) не є абстрактними, а дійсно були б ним отримані і тільки неправомірні дії відповідача стали єдиною і достатньою причиною, яка позбавила можливості їх отримання.

Вимоги про відшкодування збитків у вигляді упущеної вигоди мають бути обґрунтовані, підтверджені конкретними підрахунками і доказами про реальну можливість отримання позивачем відповідних доходів, але не отриманих через винні дії відповідача (аналогічний висновок викладений у постанові Верховного Суду від 07 листопада 2018 року у справі №127/16524/16-ц).

Також позивач (кредитор) повинен довести: факти вжиття ним певних заходів щодо одержання таких доходів. Тобто, доказуючи наявність упущеної вигоди, кредитор має довести факти вжиття певних заходів щодо одержання таких доходів. Якщо неодержання кредитором очікуваних доходів є наслідком недбалої поведінки самого кредитора, така упущена вигода не підлягає відшкодуванню (подібні висновки, викладені у постановах Верховного Суду від 06 грудня 2019 року у справі №908/2486/18, від 15 жовтня 2020 року у справі №922/3669/19, від 16 червня 2021 року у справі №910/14341/18).

Якщо неодержання кредитором очікуваних доходів є наслідком недбалої поведінки самого кредитора, така упущена вигода не підлягає відшкодуванню (подібні висновки, викладені у постановах Верховного Суду від 06 грудня 2019 року у справі №908/2486/18, від 15 жовтня 2020 року у справі №922/3669/19, від 16 червня 2021 року у справі №910/14341/18).

Відповідно до ч. 1 ст. 74 ГПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень.

Згідно ст. 79 ГПК України наявність обставини, на яку сторона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, вважається доведеною, якщо докази, надані на підтвердження такої обставини, є більш вірогідними, ніж докази, надані на її спростування.

Відповідно до статті 86 Господарського процесуального кодексу України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, яке ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів.

Питання про вірогідність доказів для встановлення обставин, що мають значення для справи, суд вирішує відповідно до свого внутрішнього переконання.

Як вже зазначалося вище, у своєму розрахунку упущеної вигоди позивач, в обґрунтування реальності збитків посилається на укладений 29 серпня 2024 року між товариством з обмеженою відповідальністю «Газ України» (продавець) та товариством з обмеженою відповідальністю «Національний енергопостачальник» (покупець) договір №ДД-29/0824 купівлі-продажу електричної енергії.

Проте, з урахуванням додаткової угоди від 30 січня 2025 року до вказаного договору сторони погодили, що строк (період) постачання електроенергії з 01 лютого 2025 року по 28 лютого 2025 року включно.

Загальна вартість електричної енергії, що поставляється протягом строку (періоду) постачання складає 9 221 373 грн. 29 коп.

Інших доказів позивачем суду не надано.

Водночас, за тендерною документацією та проектом договору позивач мав би поставляти відповідачу електричну енергію впродовж всього 2025 року, загальним обсягом 2360000 кВт*год. за ціновою пропозицією 22 628 682 грн. 53 коп. з ПДВ.

За таких обставин, позивачем під час розгляду даного спору не підтверджено доказами реальну можливість отримання доходів в сумі 2 534 183 грн. 10 коп.

Враховуючи викладене, суд дійшов висновку, що позовні вимоги є необґрунтованими та такими, що не підлягають задоволенню.

Отже, в позові суд відмовляє повністю.

Судові витрати підлягають розподілу між сторонами відповідно до вимог ст. 129 ГПК України.

На підставі викладеного, та керуючись ст. ст. 129, 237, 238, 240 ГПК України, суд

ВИРІШИВ:

У задоволенні позову відмовити повністю.

Рішення суду набирає законної сили в порядку та строк визначені ст. 241 ГПК України.

Рішення суду може бути оскаржено до Північного апеляційного господарського суду в порядку та строки передбачені розділом ІV ГПК України.

Повне рішення складено 14 квітня 2026 року.

Суддя А.В.Васянович