ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
ДНІПРОПЕТРОВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
УХВАЛА

14.04.2026 м. ДніпроСправа № 904/1879/26
Суддя Господарського суду Дніпропетровської області Новікова Р.Г., розглянувши матеріали

за позовом Приватного акціонерного товариства "Підприємство з експлуатації електричних мереж "Центральна енергетична компанія" м. Дніпро

до Комунального підприємства "Жилсервіс-5" Дніпровської міської ради м. Дніпро

про стягнення суми боргу у розмірі 21080грн52коп, 3% річних в розмірі 133грн41коп, інфляційних втрат у розмірі 359грн84коп.

Суддя Новікова Р.Г.

без участі представників сторін

ВСТАНОВИВ: Приватне акціонерне товариство "Підприємство з експлуатації електричних мереж "Центральна енергетична компанія" звернулось до Комунального підприємства "Жилсервіс-5" Дніпровської міської ради з позовом про стягнення суми боргу у розмірі 21080грн52коп, 3% річних в розмірі 133грн41коп, інфляційних втрат у розмірі 359грн84коп.

В обґрунтування заявлених вимог позивач послався на порушення відповідачем зобов`язань з оплати послуг, наданих на підставі публічного договору споживача про надання послуг з розподілу електричної енергії (особовий рахунок №010000071).

Позивач послався на відомість використання активної електроенергії за грудень 2025року, рахунок від 31.12.2025 №142 та зазначив, що вартість наданих відповідачу послуг з розподілу електричної енергії у розмірі 10996 кВт дорівнювала 21080грн52коп. Позивач вказав, що відповідач повинен був здійснити оплату за надані послуги з розподілу електричної енергії до 07.01.2026. Станом на день подання позову не сплачена вартість послуг з розподілу електроенергії у розмірі 21080грн52коп.

На підставі статті 625 Цивільного кодексу України позивач нарахував та заявив до стягнення 3% річних у розмірі 133грн41коп. за період 08.01.2026-25.03.2026 та інфляційні втрати у розмірі 359грн84коп. за січень та лютий 2026року.

Позивач просив розглядати справу за правилами спрощеного позовного провадження.

Ухвалою Господарського суду Дніпропетровської області від 07.04.2026 суд прийняв позовну заяву до розгляду, задовольнив клопотання позивача та відкрив провадження у справі за правилами спрощеного позовного провадження без виклику (повідомлення) сторін за наявними в справі матеріалами справи.

Суд запропонував відповідачу у строк протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення ухвали про відкриття провадження у справі подати суду відзив на позов відповідно до вимог статті 165 Господарського процесуального кодексу України, а також всі докази, що підтверджують заперечення проти позову; одночасно надіслати позивачу копію відзиву та доданих до нього документів, докази такого направлення надати суду.

Суд попередив відповідача, що у разі ненадання відзиву у встановлений судом строк без поважних причин, суд має право вирішити спір за наявними матеріалами справи відповідно до частини 2 статті 178 Господарського процесуального кодексу України.

Суд роз`яснив відповідачу, що відповідно до ст. 250 Господарського процесуального кодексу України, він має право надати заяву з запереченням проти розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження, в строк протягом 5 днів з дня вручення ухвали про відкриття провадження у справі.

Згідно з довідкою Господарського суду Дніпропетровської області ухвала суду від 07.04.2026 доставлена до електронного кабінету відповідача 08.04.2026 о 10:01.

З огляду на положення пункту 2 частини 6 статті 242 Господарського процесуального кодексу України, ухвала суду від 07.04.2026 вважається врученою відповідачу 08.04.2026. Отже, останнім днем строку для подання відповідачем відзиву на позовну заяву є 24.03.2026 включно та останнім днем строку для подання відповідачем заяви з запереченням проти розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження є 13.04.2026 включно.

На адресу суду 13.04.2026 надійшла сформована в системі Електронний суд заява відповідача від 12.04.2026 з запереченнями проти розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження.

В обґрунтування заяви про розгляд справи за правилами загального позовного провадження та призначення судового засідання з викликом сторін відповідач послався на те, що справа №904/1879/26 є складною та частиною сукупності спорів між тими самими сторонами, що потребує належної оцінки правовідносин у їх взаємозв`язку. На думку відповідача, розгляд справи без виклику сторін фактично позбавляє відповідача можливості реалізувати право на надання усних пояснень.

Розглянувши заяву відповідача про розгляд справи №904/1879/26 за правилами загального позовного провадження та призначення судового засідання з викликом сторін, суд зазначає таке.

За частинами третьою, п`ятою статті 12 Господарського процесуального кодексу України спрощене позовне провадження призначене для розгляду малозначних справ, справ незначної складності та інших справ, для яких пріоритетним є швидке вирішення справи.

Для цілей цього Кодексу малозначними справами є:

справи, у яких ціна позову не перевищує ста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб;

справи незначної складності, визнані судом малозначними, крім справ, які підлягають розгляду лише за правилами загального позовного провадження, та справ, ціна позову в яких перевищує п`ятсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Відповідно до частин першої та другої статті 247 Господарського процесуального кодексу України у порядку спрощеного позовного провадження розглядаються малозначні справи.

У порядку спрощеного позовного провадження може бути розглянута будь-яка інша справа, віднесена до юрисдикції господарського суду, за винятком справ, зазначених у частині четвертій цієї статті.

За змістом частин першої та другої статті 250 Господарського процесуального кодексу України питання про розгляд справи у порядку спрощеного позовного провадження суд вирішує в ухвалі про відкриття провадження у справі.

У випадку, передбаченому частиною другою статті 247 цього Кодексу, за наслідками розгляду відповідного клопотання позивача суд з урахуванням конкретних обставин справи може задовольнити клопотання та визначити строк відповідачу для подання заяви із запереченнями щодо розгляду справи в порядку спрощеного позовного провадження або відмовити в задоволенні клопотання та розглянути справу за правилами загального позовного провадження.

Частиною четвертою статті 250 Господарського процесуального кодексу України встановлено, що якщо відповідач в установлений судом строк подасть заяву із запереченнями проти розгляду справи в порядку спрощеного позовного провадження, суд залежно від обґрунтованості заперечень відповідача постановляє ухвалу про: 1) залишення заяви відповідача без задоволення; 2) розгляд справи за правилами загального позовного провадження та заміну засідання для розгляду справи по суті підготовчим засіданням.

Предметом розгляду у цій справі є вимога про стягнення суми у розмірі 21573грн77коп.

Відповідно до частин 1, 2 статті 161 Господарського процесуального кодексу України при розгляді справи судом в порядку позовного провадження (як спрощеного так і загального), учасники справи викладають письмово свої вимоги, заперечення, аргументи, пояснення та міркування щодо предмета спору виключно у заявах по суті справи, визначених цим Кодексом. Заявами по суті справи є: позовна заява; відзив на позовну заяву (відзив); відповідь на відзив; заперечення; пояснення третьої особи щодо позову або відзиву.

Згідно з частинами 1-3 статті 80 Господарського процесуального кодексу України, учасники справи подають докази у справі безпосередньо до суду. Позивач, особи, яким законом надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб, повинні подати докази разом з поданням позовної заяви. Відповідач, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, повинні подати суду докази разом з поданням відзиву або письмових пояснень третьої особи.

Суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Збирання доказів у господарських справах не є обов`язком суду, крім випадків, встановлених цим Кодексом (ч. 1 ст. 14 Господарського процесуального кодексу України).

Згідно з частиною 3 статті 13 Господарського процесуального кодексу України кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених законом.

Таким чином позивач і відповідач мають право (і суд надає їм таку можливість) реалізувати всі свої процесуальні права та добросовісно виконати свої обов`язки, передбачені законом з метою повного, всебічного та об`єктивного розгляду справи в порядку спрощеного позовного провадження.

Згідно з частиною 8 статті 250 Господарського процесуального кодексу України при розгляді справи у порядку спрощеного провадження суд досліджує докази і письмові пояснення, викладені у заявах по суті справи.

Відповідач у заяві не навів жодного обґрунтування, чому повне та всебічне встановлення обставин справи неможливе шляхом дослідження та оцінки наданих сторонами доказів та письмових пояснень.

Разом з цим, суд вважає за необхідне зазначити, що розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження жодним чином не позбавляє відповідача права доводити свою правову позицію по суті спору та надати всі докази, які він вважає за необхідне подати, у порядку, встановленому Господарським процесуальним кодексом України.

У випадку подання учасниками справи заяв по суті (відзив, відповідь на відзив, заперечень) у порядку та у строки, встановлені ухвалою суду та нормами Господарського процесуального кодексу України, при розгляді справи по суті судом буде надана оцінка зазначеним у вказаних документах обставинам, а також доданим доказам на підтвердження викладених доводів.

На даний час відповідач не подав відзив на позовну заяву та не зазначив обставини, якими обґрунтовує свої заперечення проти позову. А наведені відповідачем пояснення не є достатніми для призначення справи до розгляду справи за правилами загального позовного провадження.

Тому суд залишає без задоволення заяву відповідача про розгляд справи за правилами загального позовного провадження.

Щодо призначення судового засідання з викликом сторін суд зазначає таке.

Відповідно до частин 5, 7 статті 252 Господарського процесуального кодексу України суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої із сторін про інше. За клопотанням однієї із сторін або з власної ініціативи суду розгляд справи проводиться в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін.

Клопотання про розгляд справи у судовому засіданні з повідомленням сторін відповідач має подати в строк для подання відзиву.

Частиною 6 статті 252 Господарського процесуального кодексу України передбачено, що суд може відмовити в задоволенні клопотання сторони про розгляд справи в судовому засіданні з повідомленням сторін за одночасного існування таких умов:

1) предметом позову є стягнення грошової суми, розмір якої не перевищує ста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб;

2) характер спірних правовідносин та предмет доказування у справі не вимагають проведення судового засідання з повідомленням сторін для повного та всебічного встановлення обставин справи.

Як зазначалось раніше, предметом позову є стягнення суми у розмірі 21573грн77коп. Ціна позову не перевищує ста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб (3328грн х 100=332800грн).

Характер спірних правовідносин та предмет доказування у справі не вимагають проведення судового засідання з повідомленням (викликом) сторін для повного та всебічного встановлення обставин справи.

Тому суд відмовляє у задоволенні клопотання відповідача про розгляд справи у судовому засіданні з викликом сторін.

Керуючись статтями 12, 232-234, 247, 250, 252 Господарського процесуального кодексу України, суд

УХВАЛИВ:

1. Залишити заяву відповідача про розгляд справи за правилами загального позовного провадження без задоволення.

2. Відмовити у задоволенні клопотання відповідача про розгляд справи у судовому засіданні з викликом сторін.

Ухвала набирає законної сили з моменту її прийняття та оскарженню не підлягає.

Суддя Р.Г. Новікова