ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ПОЛТАВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
УХВАЛА

про визнання заяви про відвід судді необгрунтованою

13.04.2026 Справа № 917/209/24

Господарський суд Полтавської області у складі судді Дмитра Сіроша розглянув заяву третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору Приватного акціонерного товариства "Компанія "Райз", 01014, Україна, місто Київ, вулиця Катерини Білокур, будинок 5/17 про відвід судді Сіроша Д. М. (вх. № 4818 від 10.04.2026) від розгляду справи № 917/209/24

у справі за позовом

Експортно-Імпортного Банку Сполучених Штатів (Export-Import Bank of The United States) 811, Вермонт Авеню, NW, Вашингтон, Округ Колумбія, 20571, Сполученні Штати Америки, адреса для листування в Україні: вулиця Івана Франка, 4-Б, офіс 49, місто Київ, 01054, Україна

до Товариства з обмеженою відповідальністю "Агротермінал Констракшин", вулиця Заводська, будинок 1, смт Степанівка, Сумська область, 42305, Україна, ідентифікаційний код 39838125,

Товариства з обмеженою відповідальністю Елеватор-Агро, вул. Чубинського Павла, буд. 5А, місто Заводське, Миргородський р-н, Полтавська область, 37240, ідентифікаційний код 36913885,

Приватного акціонерного товариства Західний Торгово-Промисловий Дім, провулок Центральний, буд. 1, місто Дубно, Рівненська область, 35600, Україна, ідентифікаційний код 32665494,

Товариства з обмеженою відповідальністю Фінансова Компанія Монополіум Фінанс, провулок Лабораторний, будинок 1, кімната 255, місто Київ, 01133, Україна, ідентифікаційний код 39785812 та

Акціонерного товариства Закритий недиверсифікований венчурний корпоративний інвестиційний фонд Фавор, вулиця Князів Острозьких, буд. 32/2, місто Київ, 01010, Україна, ідентифікаційний код 43345155

за участі третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідачів

Приватне акціонерне товариство Компанія Райз, 01014, Україна, місто Київ, вулиця Катерини Білокур, будинок 5/17,

Акціонерне товариство УКРСИББАНК 04070, місто Київ, Подільський район, вулиця Андріївська, будинок 2/12,

про визнання укладеними та дійсними додаткових договорів поруки, визнання дійсними Додаткових Договорів Забезпечення, визнання недійсними фраудаторних договорів іпотеки, припинення правовідношень, визнання іпотечних прав на об`єкти нерухомості, стягнення заборгованості за кредитними договорами та звернення стягнення на предмети іпотек, про припинення правовідношень іпотеки (прав іпотеки).

УСТАНОВИВ:

10.04.2025 від третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідачів - Приватного акціонерного товариства "Компанія "Райз" надійшла заява про відвід судді Сіроша Д. М. (вх. № 4818 ) від розгляду справи № 917/209/24.

Обґрунтовуючи заяву про відвід судді третя особа посилається на наявність сукупності обставин, що свідчать, як він вважає, про упередженість судді, а саме:

« 1. Щодо обставин, які мали місце під час судового засідання 07.04.2026.

07.04.2026 представники позивачів брали участь в судовому засіданні у справі № 917/209/24 безпосередньо в залі суду, представники відповідачів брали участь в судовому засіданні в режимі відеоконференції за допомогою власних технічних засобів, окрім представника відповідача ПАТ «Західний Торгово-Промисловий Дім» адвоката Бутка Д. Г., який брав участь в судовому засіданні в режимі відеоконференції з приміщення Шостого апеляційного адміністративного суду.

В Шостому апеляційному адміністративному суді встановлений наступний графік роботи: понеділок четвер з 09:00 год до 18:00 год, п`ятниця з 09:00 год до 16:45 год.

Судове засідання 07.04.2026 (вівторок) у справі № 917/209/24 розпочалось о 14:34 год і завершилось о 18:25 год, що підтверджується протоколом судового засідання.

Проте ще о 17:45 год, працівники Шостого апеляційного адміністративного суду попередили, адвоката Бутка Д. Г. що надалі він не може приймати участь в судовому засідання з приміщення апеляційного суду через закінчення часу роботи суду.

У зв`язку з наведеними вище об`єктивними обставинами, адвокатом Бутко Д. Г. було заявлено усне клопотання в межах справи № 917/209/24 про оголошення перерви, проте Господарським судом Полтавської області (суддя Сірош Д. М.) було відмовлено в задоволенні такого клопотання та продовжено розгляд справи.

Такі протиправні дії судді Сіроша Д. М. фактично позбавили права відповідача ПАТ «Західний Торгово-Промисловий Дім» через свого представника брати участь в судовому засіданні при розгляді справи.

Також, Правилами внутрішнього трудового розпорядку Господарського суду Полтавської області, що затверджені Протоколом від 21.12.2022 зборами колективу Господарського суду Полтавської області (надалі також Правила), зокрема п. 5.1 встановлено наступний режим роботи в суді:

Початок роботи 08:00 год;

Перерва на обід: 12:00 - 13:00 год;

Закінчення роботи: 17:15 год, а в п`ятницю: 16:00 год.

Відповідно до п.3.5 Правил, залучення працівників апарату суду до надурочної роботи, роботи у вихідні, святкові та неробочі дні, у нічний час проводиться у випадках та за умов, передбачених чинним законодавством, за письмовим наказом (розпорядженням) керівника апарату суду.

Судове засідання у справі № 917/209/24, яке відбулось 07.04.2026 тривало з 14:34 год до 18:25 год, що встановлено в протоколі судового засідання. З чого слідує, що працівників апарату Господарського суду Полтавської області, зокрема суддю у справі № 917/209/24 Сіроша Д. М. та секретаря судового засідання у справі № 917/209/24 Бойченко Л. О. було залучено до надурочної роботи - 1 год 10 хв, що фактично спричинило залучення до надурочних робіт й представників сторін, як відповідачів, так і позивачів.

В задоволенні клопотання представників сторін про оголошення перерви у зв`язку із закінчення робочого дня суду, суддею Сірошем Д.М. було відмовлено.

Фактично, дії судді Сіроша Д.М. щодо призначення багатогодинних судових засідань, що тривають понад встановлений робочий час суду, створюють надмірне фізичне та психоемоційне навантаження на представників сторін, що негативно впливає на їх здатність ефективно здійснювати представництво інтересів клієнтів.

Проведення судових засідань у після робочий час позбавляє окремих учасників процесу, зокрема представників сторін, можливості брати повноцінну участь у розгляді справи, що порушує принцип змагальності та рівності сторін, гарантований процесуальним законодавством.

2. Щодо обставин, які мали місце під час судового засідання 08.04.2026.

Протокольною ухвалою від 07.04.2026 було вирішено продовжити розгляд даної справи 08.04.2026 о 10:00 год. Склад сторін та формат їх участі в даному засіданні був аналогічний попередньому засіданню.

1. Упередженість судді, що проявляється у свідомому ігноруванні обов`язкових норм безпеки.

Відповідно до п. 4 Порядку дій працівників Господарського суду Полтавської області при сигналі «Повітряна тривога» під час дії воєнного стану, працівникам суду категорично заборонено залишатися на робочих місцях після оголошення сигналу.

08 квітня 2026 року повітряна тривога у місті Полтава тривала з 11:20 год до 14:10 год. Незважаючи на це, суддя Сірош Д. М. розпочав судове засідання о 13:40 год, тобто під час дії повітряної тривоги, що підтверджується протоколом судового засідання.

Такі дії свідчать про свідоме ігнорування суддею обов`язкових вимог безпеки, створення загрози життю та здоров`ю учасників процесу і працівників суду, а також про зневажливе ставлення до процесуальних прав сторін.

2. Упередженість судді, що проявляється в ігноруванні обґрунтованих клопотань учасників процесу.

Під час судового розгляду суддя систематично ігнорував прохання представників сторін щодо оголошення технічних та обідніх перерв, що є необхідними для належної реалізації процесуальних прав та ефективного представництва інтересів клієнтів.

Так, зокрема, о 14:53 год представником третьої особи Русиним Ю. Ю. було заявлено клопотання про оголошення обідньої перерви, однак суддею Сірошем Д. М. постановлено протокольну ухвалу про відмову у його задоволенні. Також, представниками заявлялись клопотання про необхідність короткої технічної перерви, які також були проігноровані судом.

Судове засідання розпочалося о 08:37 год та тривало до 16:24 год без оголошення жодної обідньої чи технічної перерви.

Водночас відповідач просить врахувати, що перерва, зумовлена оголошенням повітряної тривоги, не може вважатися належною процесуальною перервою, оскільки має вимушений характер і пов`язана виключно з питаннями безпеки, а не із забезпеченням прав учасників справи.

Безперервне проведення судового засідання протягом тривалого часу без надання перерв створює надмірне професійне навантаження на представників сторін, що об`єктивно впливає на надання ними правничої допомоги".

З огляду на зазначене, третя особа вважає дії судді Сіроша Д. М. проявом упередженого ставлення до учасників процесу, що ставить під сумнів неупередженість та об`єктивність розгляду справи.

При розгляді заяви суд виходить з наступного.

Статтею 129 Конституції України встановлено, що суддя, здійснюючи правосуддя, є незалежним та керується верховенством права.

Згідно з частиною третьою статті 39 Господарського процесуального кодексу України, якщо суд доходить висновку про необґрунтованість заявленого відводу і заява про такий відвід надійшла до суду за три робочі дні (або раніше) до наступного засідання, вирішення питання про відвід здійснюється суддею, який не входить до складу суду, що розглядає справу, і визначається у порядку, встановленому частиною першою статті 32 цього Кодексу. Такому судді не може бути заявлений відвід.

Частинами 7 та 8 статті 39 Господарського процесуального кодексу України визначено, що питання про відвід вирішується невідкладно. Вирішення питання про відвід суддею, який не входить до складу суду, здійснюється протягом двох робочих днів, але не пізніше призначеного засідання по справі. У разі розгляду заяви про відвід суддею іншого суду - не пізніше десяти днів з дня надходження заяви про відвід. Відвід, який надійшов поза межами судового засідання, розглядається судом у порядку письмового провадження.

Суд вирішує питання про відвід без повідомлення учасників справи. За ініціативою суду питання про відвід може вирішуватися у судовому засіданні з повідомленням учасників справи. Неявка учасників справи у судове засідання, в якому вирішується питання про відвід, не перешкоджає розгляду судом питання про відвід.

Відповідно до частини першої, другої статті 48 Закону України "Про судоустрій та статус суддів" суддя у своїй діяльності щодо здійснення правосуддя є незалежним від будь-якого незаконного впливу, тиску або втручання. Суддя здійснює правосуддя на основі Конституції і законів України, керуючись при цьому принципом верховенства права. Втручання у діяльність судді щодо здійснення правосуддя забороняється і має наслідком відповідальність, установлену законом.

Пунктом 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод гарантовано, що кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом.

Відповідно до статті 35 Господарського процесуального кодексу України суддя не може розглядати справу і підлягає відводу (самовідводу), якщо:

1) він є членом сім`ї або близьким родичем (чоловік, дружина, батько, мати, вітчим, мачуха, син, дочка, пасинок, падчерка, брат, сестра, дід, баба, внук, внучка, усиновлювач чи усиновлений, опікун чи піклувальник, член сім`ї або близький родич цих осіб) сторони або інших учасників судового процесу, або осіб, які надавали стороні або іншим учасникам справи правничу допомогу у цій справі, або іншого судді, який входить до складу суду, що розглядає чи розглядав справу;

2) він брав участь у справі як свідок, експерт, спеціаліст, перекладач, представник, адвокат, секретар судового засідання, або надавав стороні чи іншим учасникам справи правничу допомогу в цій чи іншій справі;

3) він прямо чи побічно заінтересований у результаті розгляду справи;

4) було порушено порядок визначення судді для розгляду справи;

5) є інші обставини, які викликають сумнів у неупередженості або об`єктивності судді.

Суддя підлягає відводу (самовідводу) також за наявності обставин, встановлених статтею 36 цього Кодексу.

Так, суддя, який брав участь у вирішенні справи в суді першої інстанції, не може брати участі в розгляді цієї самої справи в судах апеляційної і касаційної інстанцій, а так само у новому розгляді справи судом першої інстанції після скасування рішення суду або ухвали про закриття провадження в справі. Суддя, який брав участь у врегулюванні спору у справі за участю судді, не може брати участі в розгляді цієї справи по суті або перегляді будь-якого ухваленого в ній судового рішення. Суддя, який брав участь у вирішенні справи в суді апеляційної інстанції, не може брати участі у розгляді цієї самої справи в судах касаційної або першої інстанцій, а також у новому розгляді справи після скасування постанови суду апеляційної інстанції. Суддя, який брав участь у перегляді справи в суді касаційної інстанції, не може брати участі в розгляді цієї справи в суді першої чи апеляційної інстанцій, а також у новому її розгляді після скасування постанови суду касаційної інстанції. Суддя, який брав участь у вирішенні справи, рішення в якій було в подальшому скасоване судом вищої інстанції, не може брати участі у розгляді заяви про перегляд за нововиявленими обставинами рішення суду у цій справі. Суддя, який брав участь у вирішенні справи в суді першої, апеляційної, касаційної інстанцій, не може брати участі у розгляді заяви про перегляд судового рішення у зв`язку з виключними обставинами у цій справі.

До складу суду не можуть входити особи, які є членами сім`ї, родичами між собою чи родичами подружжя (частина 3 статті 35 Господарського процесуального кодексу України).

Господарський процесуальний кодекс України не встановлює вичерпного переліку обставин, які свідчать про необ`єктивність судді, однак зазначається, що такі підстави повинні бути обґрунтовані особою, яка ініціює питання про відвід судді.

Частиною 1 статті 74 Господарського процесуального кодексу України визначено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, що свідчить про те, що господарський процес в Україні побудований в тому числі на принципах змагальності та рівності сторін.

Слід зазначити, що не є підставами для відводу суддів заяви, які містять лише припущення про існування відповідних обставин, не підтверджених належними і допустимими доказами, а також наявність скарг, поданих на суддю (суддів) у зв`язку з розглядом даної чи іншої справи, обставини, пов`язані з прийняттям суддями рішень з інших справ.

Отже, щодо суб`єктивної складової безсторонності суду заявнику необхідно подати докази фактичної наявності упередженості судді для відводу його від справи, оскільки презумпція особистої неупередженості судді діє доти, доки не з`являться докази на користь протилежного. І тільки якщо з`являються об`єктивні сумніви щодо цього, то для його відводу в ході об`єктивної перевірки має бути встановлена наявність певної особистої заінтересованості судді, або його прихильностей, уподобань стосовно однієї зі сторін у справі.

Як убачається зі змісту поданої заяви, підставою для відводу судді від розгляду справи № 917/209/24 є незгода заявника з процесуальним рішенням судді, зокрема з оголошеними суддею протокольними ухвалами під час проведення судового засідання у справі 07.04.2026.

На переконання заявника, вказані обставини, дають підстави для обґрунтованих сумнівів у неупередженості та об`єктивності судді Сіроша Д. М., у зв`язку з чим останній не може брати участь у розгляді справи № 917/209/24 і підлягає відводу.

Відповідно до частини четвертої статті 35 Господарського процесуального кодексу України, якою імперативно визначено, що незгода сторони з процесуальними рішеннями судді, рішення або окрема думка судді в інших справах, висловлена публічно думка судді щодо того чи іншого юридичного питання не може бути підставою для відводу.

Суддя, відправляючи правосуддя, самостійно, на власний розсуд визначає, які саме процесуальні дії слід учинити виходячи з конкретних обставин справи, ступеня підготовленості матеріалів самими сторонами, в тому числі вирішує заявлені сторонами клопотання та заяви. Таку суддівську дискрецію або суддівський розсуд визначають як повноваження, надане особі, яка володіє владою вибирати між двома чи більше альтернативами, коли кожна з альтернатив законна (постанова Верховного Суду від 26.06.20223 у справі № 140/6524/20).

Отже наведені заявником доводи, відповідно до частини четвертої статті 35 Господарського процесуального кодексу України, не можуть бути підставою для відводу судді.

З огляду на викладене, суд дійшов висновку про необґрунтованість заявленого відводу.

Керуючись статтями 35, 36, 38, 39, 86, 234 - 235 Господарського процесуального кодексу України, суд

УХВАЛИВ:

Визнати необґрунтованою заяву Приватного акціонерного товариства "Компанія "Райз" про відвід судді (вх. № 4818 від 10.04.2026).

Передати справу № 917/209/24 для вирішення питання про відвід суддею, який не входить до складу суду, що розглядає цю справу, визначеному у порядку, встановленому частиною першою статті 32 Господарського процесуального кодексу України.

Ухвала набирає законної сили з моменту підписання та не оскаржується (статті 235, 255 Господарського процесуального кодексу України).

Ухвала підписана 13.04.2026.

Суддя Дмитро СІРОШ