УХВАЛА

м. Київ

21.04.2026Справа № 910/3279/26

Суддя Привалов А.І., розглянувши

позовну заяву Акціонерного товариства "Покровський гірничо-збагачувальний комбінат"

до Товариства з обмеженою відповідальністю "Дніпровська енерго-металургійна компанія"

про стягнення 1 121 642,58 грн

УСТАНОВИВ:

Акціонерне товариство "Покровський гірничо-збагачувальний комбінат" звернулося до Господарського суду міста Києва з позовом до Товариства з обмеженою відповідальністю "Дніпровська енерго-металургійна компанія" про стягнення 1 121 642,58 грн

При зверненні з позовною заявою до суду, позивачем не дотримано вимог ст. 162, 164 Господарського процесуального кодексу України (далі - ГПК України).

За змістом ч. 1, 2 ст. 174 Господарського процесуального кодексу України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 162, 164, 172 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 31.03.2026 у справі № 910/3279/26 позовну заяву Акціонерне товариство "Покровський гірничо-збагачувальний комбінат" залишено без руху та встановлено строк на усунення недоліків позовної заяви 7 (сім) днів з дня вручення ухвали.

05.10.2022 офіційно розпочали функціонування три підсистеми (модулі) Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи: "Електронний кабінет", "Електронний суд" підсистема відеоконференцзв`язку, у зв`язку з чим відповідно до частини 6 статті 6 ГПК України адвокати, нотаріуси, приватні виконавці, арбітражні керуючі, судові експерти, державні органи, органи місцевого самоврядування та суб`єкти господарювання державного та комунального секторів економіки реєструють офіційні електронні адреси в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі в обов`язковому порядку. Інші особи реєструють свої офіційні електронні адреси в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі в добровільному порядку.

Пунктом 17 розділу ІІІ Положення про ЄСІТС визначено, що особам, які зареєстрували електронний кабінет, суд надсилає документи у справах, в яких такі особи беруть участь, в електронній формі шляхом їх надсилання до електронного кабінету таких осіб або в інший спосіб, передбачений процесуальним законодавством, що не позбавляє їх права отримати копію судового рішення у паперовій формі за окремою заявою.

Згідно з пунктом 37 наведеного розділу підсистема "Електронний суд" забезпечує можливість автоматичного надсилання матеріалів справ в електронному вигляді до електронних кабінетів учасників справи та їхніх повірених. До електронних кабінетів користувачів надсилаються у передбачених законодавством випадках документи у справах, які внесені до автоматизованої системи діловодства судів (далі - АСДС) та до автоматизованих систем діловодства, що функціонують в інших органах та установах у системі правосуддя. Документи у справах надсилаються до електронних кабінетів користувачів у випадку, коли вони внесені до відповідних автоматизованих систем у вигляді електронного документа, підписаного кваліфікованим підписом підписувача (підписувачів), чи у вигляді електронної копії паперового документа, засвідченої кваліфікованим електронним підписом відповідального працівника суду, іншого органу чи установи правосуддя.

Таким чином, з початку функціонування підсистем ЄСІТС "Електронний кабінет", "Електронний суд" та підсистеми відеоконференцзв`язку змінюється порядок подання апеляційних і касаційних скарг, надіслання судових рішень тощо.

Відповідно до частин 4, 5 статті 6 ГПК України Єдина судова інформаційно-телекомунікаційна система відповідно до закону забезпечує обмін документами (надсилання та отримання документів) в електронній формі між судами, між судом та учасниками судового процесу, між учасниками судового процесу, а також фіксування судового процесу і участь учасників судового процесу у судовому засіданні в режимі відеоконференції. Суд направляє судові рішення та інші процесуальні документи учасникам судового процесу на їхні офіційні електронні адреси, вчиняє інші процесуальні дії в електронній формі із застосуванням Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи в порядку, визначеному цим Кодексом, Положенням про Єдину судову інформаційно-телекомунікаційну систему та/або положеннями, що визначають порядок функціонування її окремих підсистем (модулів).

Як установлено судом, позивач має зареєстрований електронний кабінет в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі, до якого було доставлено ухвалу суду від 31.03.2026 в електронному вигляді.

Пунктом 2 частини 6 статті 242 ГПК України визначено, що днем вручення судового рішення є день отримання судом повідомлення про доставлення копії судового рішення на офіційну електронну адресу особи. Згідно з абз. 2 частини 6 цієї статті, якщо судове рішення надіслано на офіційну електронну адресу пізніше 17 години, таке рішення вважається врученим у робочий день, наступний за днем його відправлення, незалежно від надходження до суду повідомлення про його доставлення.

Ухвала суду від 31.03.2026 отримана позивачем 01.04.2026 о 16:25, що підтверджується повідомленням про доставку електронного листа.

Отже, усунути недоліки скаржник мав у строк до 08.04.2026 включно.

За приписами пункту 6 частини 2 статті 42 ГПК України учасники справи зобов`язані виконувати процесуальні дії у встановлені законом або судом строки.

Відповідно до частини 1 статті 43 ГПК України учасники судового процесу та їх представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами.

Частиною 4 статті 13 ГПК України унормовано, що кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних з вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій.

Однак, у встановлений судом семиденний строк з дня отримання ухвали позивач недоліки позову, встановлені ухвалою суду від 31.03.2026, не усунув.

Заява позивача про усунення недоліків позовної заяви надійшла через підсистему «Електронний суд» 15.04.2026, в якій позивач, зокрема, просить поновити пропущений з поважних причин строк для подання до суду нотаріально засвідчених перекладів документів, що зазначені у пунктах 29, 30, 32 додатку до позовної заяви, які складені іноземною мовою. Дане клопотання обгрутоване тим, що переклад документів, які додані до позовної заяви, з іноземних мов на українську мову та нотаріальне засвідчення таких перекладів зайняло значний час, у зв`язку з чим АТ «ПОКРОВСЬКИЙ ГЗК» було пропущено строк для подання нотаріально засвідчених перекладів документів, що зазначені у пунктах 29, 30, 32 додатку до позовної заяви, які складені іноземною мовою.

Приписами ч. 1 ст. 118 ГПК України встановлено, що право на вчинення процесуальних дій втрачається із закінченням встановленого законом або призначеного судом строку.

Відповідно до ст. 119 ГПК України суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення.

Встановлений судом процесуальний строк може бути продовжений судом за заявою учасника справи, поданою до закінчення цього строку, чи з ініціативи суду.

Якщо інше не встановлено законом, заява про поновлення процесуального строку, встановленого законом, розглядається судом, у якому належить вчинити процесуальну дію, стосовно якої пропущено строк, а заява про продовження процесуального строку, встановленого судом, - судом, який встановив строк, без повідомлення учасників справи.

Одночасно із поданням заяви про поновлення процесуального строку має бути вчинена процесуальна дія (подані заява, скарга, документи тощо), стосовно якої пропущено строк. Пропуск строку, встановленого законом або судом учаснику справи для подання доказів, інших матеріалів чи вчинення певних дій, не звільняє такого учасника від обов`язку вчинити відповідну процесуальну дію.

Про поновлення або продовження процесуального строку суд постановляє ухвалу.

Як убачається з доданих до заяви про усунення недоліків позовної заяви доказів, нотаріальне засвідченння перекладів документів, що зазначені у пунктах 29, 30, 32 додатку до позовної заяви, було здійснено 10.04.2026, однак позивач надіслав їх до суду тільки 15.04.2026.

Крім того, в обґрунтування клопотання про поновлення пропущеного строку на подання до суду нотаріально засвідчених перекладів документів, що зазначені у пунктах 29, 30, 32 додатку до позовної заяви, які складені іноземною мовою, позивачем взагалі не додано жодного доказу щодо неможливості виконання ухвали від 31.03.2026 у строк встановлений судом.

Статтею 74 Господарського процесуального кодексу України визначено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи.

З огляду на викладене вище, суд дійшов висновку, що заявником не доведено поважність причин пропуску строку на подання доказів, зазначених в ухвалі суду від 31.03.2026.

Відповідно до частини четвертої статті 174 ГПК України, якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається особі, що звернулася із позовною заявою.

На підставі викладеного та керуючись статтями 118, 119, 162, 174, 234, 235 Господарського процесуального кодексу України, Господарський суд міста Києва

УХВАЛИВ:

1. Відмовити Акціонерному товариству "Покровський гірничо-збагачувальний комбінат" у поновленні пропущеного строку для подання до суду нотаріально засвідчених перекладів документів, що зазначені у пунктах 29, 30, 32 додатку до позовної заяви, які складені іноземною мовою

2. Позовну заяву Акціонерного товариства "Покровський гірничо-збагачувальний комбінат" та додані до неї документи повернути заявнику.

3. Звернути увагу позивача, що згідно ч. 8 ст. 174 ГПК України повернення позовної заяви не перешкоджає повторному зверненню з нею до господарського суду в загальному порядку після усунення недоліків.

4. Згідно ч. 2 ст.235 Господарського процесуального кодексу України дана ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та може бути оскаржена у порядку, встановленому статтею 256 Господарського процесуального кодексу України.

Суддя А.І. Привалов