ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ОДЕСЬКОЇ ОБЛАСТІ
_______________________________________________________________________________________________________________________________________________________________
РІШЕННЯ

"26" березня 2026 р.м. Одеса Справа № 916/4317/25

Господарський суд Одеської області у складі судді Бездолі Ю.С.

при секретарі судового засідання: Степанюк А.О.

розглянувши у відкритому судовому засіданні позовні вимоги Національного антикорупційного бюро України (03035, м. Київ, вул. Дениса Монастирського, буд. 3, )

до відповідача: Товариства з обмеженою відповідальністю Таурі Компані (75024, Херсонська обл., Херсонський р-н, с. Чорнобаївка, вул. Покровська, буд. 38, )

про стягнення 185230,50 грн., -

за участю представників сторін:

від позивача: Ігнатов Н.О., діє на підставі довіреності

від відповідача: Киселиця І.Ю., адвокат, діє на підставі ордеру

Суть спору: Національне антикорупційне бюро України звернулось до Господарського суду Одеської області з позовом до Товариства з обмеженою відповідальністю Таурі Компані про стягнення 185230,50 грн. штрафних санкцій за порушення строків виконання робіт за договором №294 від 12.06.2024, з яких: 118737,50 грн. пені та 66493 грн. штрафу.

Позовні вимоги Національного антикорупційного бюро України обґрунтовані допущенням Товариством з обмеженою відповідальністю Таурі Компані порушення вимог договору про виконання робіт №294 від 12.06.2024 в частині строків виконання робіт, що стало підставою для застосування до відповідача господарсько-правової відповідальності у вигляді штрафних санкцій (штрафу та пені).

Розпорядженням Голови Верховного Суду від 18.03.2022 №11/0/9-22 Про зміну територіальної підсудності судових справ в умовах воєнного стану (окремі суди Донецької, Харківської та Херсонської областей) змінено територіальну підсудність судових справ Господарського суду Херсонської області з визначенням їх територіальної підсудності Господарському суду Одеської області.

Ухвалою Господарського суду Одеської області від 27.10.2025 прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження у справі №916/4317/25; визначено здійснювати розгляд справи у порядку спрощеного позовного провадження з повідомленням сторін; судове засідання призначено на 14.11.2025 о 09:55.

12.11.2025 за вх.№35934/25 до суду від відповідача надійшов відзив на позовну заяву, який прийнято судом до розгляду та додаткові документи, які залучено судом до матеріалів справи. У поданому відзиві відповідач просить суд відмовити у задоволенні позову та у випадку, якщо суд прийме рішення про обґрунтованість позовних вимог, просить суд зменшити на 80% розмір нарахованих штрафних санкцій. У поданому відзиві відповідач вказує, зокрема, наступне:

- незважаючи на укладення договору ще 12.06.2025 позивач протягом тривалого часу (більше трьох місяців поспіль) не надавав виконавцю всі необхідні вихідні дані для виконання робіт по договору; при цьому співробітники позивача постійно обіцяли в телефонному режимі надати їх пізніше та завжди знаходили причини затримки відповідного процесу; тільки після подання офіційних письмових запитів до позивача відповідачу була надана відповідна інформація 20.09.2024 (згідно листів позивача від 20.09.2024 за вих.№09-288/27890 та від 20.09.2024 за вих.№09-288/27840); відповідач вважає, що відповідна бездіяльність позивача є простроченням кредитора за період з 12.06.2024 по 19.09.2024;

- позивачем було змінено завдання на проєктування 30.09.2024 і сторонами було викладено додаток №1 у новій редакції, що фактично свідчить про зміну істотних умов договору (основні вихідні дані) після 110 днів з моменту його укладення, хоча вони повинні були встановлюватись відразу після укладення відповідного правочину; враховуючи вказані обставини (зміна початкових вихідних даних), між сторонами було погоджено коригування календарного графіку виконання робіт, де вказано, що строк виконання робіт по договору складає 141 день; при цьому відповідач вважає, що після цього відповідний строк виконання робіт по договору має починати свій відлік саме з моменту укладення відповідного додаткового договору від 30.09.2024 №1/413, оскільки саме з відповідної дати було змінено предмет договору (завдання на проєктування);

- під час дії договору виникали форс-мажорні обставини і відповідач повідомляв позивача про це та на підтвердження цього надав йому сертифікат №3000-24-2497 про форс-мажорні обставини (обставини непереборної сили) від 30.12.2024 №17/13-4/113, виданий Київською торгово-промисловою палатою; відповідні збої реєстрів розпочались вже 19.12.2024, а повне їх відновлення було здійснено 20.01.2025 (всього 33 дні), але незважаючи на це, позивач вказує у своїх документах вказує, що ним враховуються відповідні події тільки в період з 20.12.2024 по 08.01.2025 (тобто, 20 днів); факт відновлення роботи реєстрів підтверджується офіційним повідомленням на веб-сторінці Міністерства юстиції;

- штрафні санкції за порушення строків здійснення робіт повинні рахуватись не від загальної вартості робіт, а тільки від вартості робіт, які були несвоєчасно виконані; велика частина робіт по договору була завершена ще в 2024 році і позивач погоджував відповідну документацію ще в 2024 році (згідно п.5.5 договору), як наслідок позивач не має право нараховувати штрафні санкції виходячи із загального розміру вартості робіт по договору;

- відповідач завжди намагався сумлінно виконувати свої обов`язки по договору, але станом на теперішній час відповідач як підприємство знаходиться у дуже скрутному фінансовому становищі, оскільки в 2023 році чистий прибуток підприємства склав 1334500,00 грн., а в 2024 році відповідач отримав збитки в розмірі 2490200,00 грн., тобто фінансове становище відповідача погіршилось майже в три рази; дані відомості вбачаються з відкритих джерел веб-сторінки Опендатабот; враховуючи вказані обставини, стягнення з відповідача штрафних санкцій у загальному розмірі 185230,50 грн. за прострочення виконання зобов`язань по договору (при наявності затримок у наданні вихідних даних, форс-мажорних обставин) є занадто суворою відповідальністю; в матеріалах справи немає жодного доказу, який би підтверджував, що недотримання строків виконання робіт по договору будь-яким чином вплинуло на діяльність позивача, а саме відповідні події завдали йому збитків чи спричинили інші негативні наслідки тощо;

- відповідач просить позивача надати в порядку, визначеному ГПК України, відповіді на вказані нижче питання, шляхом направлення на адресу суду та відповідача заяви свідка, в якій зазначити в письмовому вигляді відповіді на наступні питання: 1) Коли саме позивач передав відповідачу всі вихідні дані по договору? Якщо відповідні дії вчинялись до моменту підписання договору, то навіщо у вересні 2024 року позивач повторно надавав відповідні відомості? 2) Якщо завдання на проектування було змінено після 110 днів, то яким чином відповідач міг виконати умови договору протягом 31 дня, якщо в первісній редакції договору він мав для цього цілих 110 днів? 3) Якщо строки виконання зобов`язань по договору мають рахуватись з дня його укладення, тоді навіщо сторони декілька разів підписували новий календарний графік? 4) Яких саме збитків зазнав позивач через порушення строків виконання робіт по договору? 5) Коли саме позивач погодив документацію по договору у відповідності з п.5.5 договору? 6) Чи є справедливим розмір штрафних санкцій 185230,50 грн., якщо загальна вартість робіт по договору складала тільки 949890,96 грн.?

14.11.2025 за вх.№36272/25 до суду від позивача надійшла заява, в якій наведені відповіді на питання відповідача, що викладені у відзиві на позовну заяву та додаткові документи, які залучено судом до матеріалів справи. У вказаній заяві зазначено, що Чуприна Олександр Олександрович, головний спеціаліст-юрисконсульт відділу юридичного забезпечення та представництва в судах Національного антикорупційного бюро України, уповноважений керівником Національного бюро на надання пояснень у цій справі як представник сторони, який дав згоду на допит у якості свідка та позивачем надано наступні відповіді:

- відповідь на перше питання: Національне бюро, укладаючи договір (12.06.2024), надало відповідачу повний обсяг відомостей, необхідний для початку роботи, що підтверджується фактом участі відповідача в процедурі закупівлі за державні кошти (відкриті торги з особливостями) та його згодою виконувати роботи відповідно до визначених технічних умов та наданих вихідних даних; усі необхідні для виконання робіт додаткові вихідні дані були надані листами Національного бюро від 20 вересня 2024 року, за вих.№09-288/27890 та №09-288/27840; повторне надання відомостей у вересні було викликане виключно потребою відповідача у фіналізації окремих розділів проектно-кошторисної документації та його офіційними запитами, які він надіслав лише 06 вересня 2024 року за №№03/09-058 та 03/09-057, що свідчить про проведення відповідачем роботи на власний розсуд до цього моменту;

- відповідь на друге питання: Національне бюро зазначає, що це запитання ґрунтується на хибному припущенні відповідача щодо строку виконання; строк виконання було продовжено до 141 дня, що перевищує первісні 110 днів, і цей новий строк був спільно погоджений сторонами у додатковому договорі №1/413 від 30.09.2024; підписавши додатковий договір, відповідач, як професійний проєктувальник, визнав новий строк (до 31.10.2024) достатнім для завершення всіх робіт з урахуванням внесених коригувань та обсягу, який вже мав бути виконаний за попередній період; про це свідчить пункт 1 додаткового договору №1/413, яким сторони виклали пункт 5.1 договору у новій редакції: 5.1. Строк виконання робіт та передання їх результату замовнику становить не більше 141 (сто сорок один) календарний день з дати укладення договору, враховуючи 5 (п`ять) календарних днів на розгляд та затвердження проєктно-кошторисної документації на об`єкт. Сторони мають право виконати взяті на себе зобов`язання достроково; цей строк, який перевищує первісні 110 днів, уже враховував усі попередні затримки та коригування; на дату підписання додаткового договору (30.09.2024) вже минуло 110 днів з 12.06.2024, тобто значна частина робіт вже мала бути виконана відповідачем за попередній період, а останній місяць (до 31.10.2024) мав бути використаний для фінального завершення; намагання відповідача змістити дату початку відліку строку на 30.09.2024 повністю суперечить прямому тексту погодженого сторонами додаткового договору, що є проявом недобросовісності та спробою необґрунтовано пролонгувати виконання зобов`язання;

- відповідь на третє питання: сторони свідомо погодили у додатковому договорі №1/413 (30.09.2024) збільшення строку виконання робіт з 110 до 141 календарного дня, зафіксувавши при цьому, що відлік часу залишається з дати укладення договору (12.06.2024); відповідно єдина зміна, що стосувалася самого строку виконання робіт, була погоджена добровільно та відбулася до настання прострочення (31.10.2024); всі наступні коригування календарного графіку (додаток 4) та умов договору (додаткові договори №2/663, №3/95, №4/127) стосувалися виключно обставин, які виникли після факту порушення (01.11.2024) і мали на меті не відновлення строку виконання, а врегулювання питань терміну дії договору (п.7.1), перенесення фінансування на 2025 рік (у зв`язку з форс-мажором та бюджетними процедурами) та технічного коригування ціни (зменшення); жоден із додаткових договорів, укладених після 31.10.2024, не скасовував та не продовжував строк виконання робіт, який сплив, а лише фіксував нові терміни дії договору як правочину; усі наступні зміни після додаткового договору №1/413 не вплинули на строк виконання робіт (141 день) і не скасували факту прострочення, яке настало 01.11.2024;

- відповідь на четверте питання: Національне бюро підтверджує, що стягнення неустойки відповідно до частини 2 статті 231 ГК України є імперативною мірою відповідальності за порушення зобов`язання, що фінансується з Державного бюджету; відсутність доведених грошових збитків не є підставою для відмови у стягненні неустойки, особливо коли йдеться про захист публічного інтересу, порушеного тривалим (125 днів) простроченням виконання робіт із реконструкції адміністративної будівлі державного органу;

- відповідь на п`яте питання: документація була погоджена (прийнята) 26.03.2025, що засвідчено наказом Національного бюро від 26.03.2025 року №76-А Про затвердження проєкту будівництва; це і є датою фактичного виконання зобов`язання відповідачем, що засвідчено актом №1 приймання-передачі виконаних робіт від 26.03.2025;

- відповідь на шосте питання: розмір санкцій (близько 19.5% від вартості) є справедливим, оскільки відповідає договірним ставкам, передбаченим сторонами, і є пропорційним тривалості прострочення (125 днів); цей розмір не є несправедливо непомірним тягарем для відповідача.

14.11.2025 за вх.№36274/25 до суду від позивача надійшла відповідь на відзив, яка прийнята судом до розгляду та додаткові документи, які залучено судом до матеріалів справи. У поданій відповіді на відзив позивач просить суд задовольнити позовні вимоги та вказує, зокрема, наступне:

- відповідач допустив істотне порушення строків виконання робіт за договором, що настало 01 листопада 2024 року та тривало до 26 березня 2025 року, і жодне із заперечень, викладених у відзиві на позовну заяву, не здатне нівелювати цей факт або звільнити його від господарсько-правової відповідальності;

- оскільки розроблення проєктно-кошторисної документації не може бути прийняте чи використовуватися частинами, а лише її повний та затверджений комплект являє собою кінцевий результат, і виконавець передав, а позивач прийняв увесь комплекс робіт за єдиним актом №1 лише 26 березня 2025 року, це означає, що увесь обсяг робіт за договором було виконано з простроченням; таким чином, формулювання вартість робіт, з яких допущено прострочення виконання у даному випадку стосується повної вартості нероздільного зобов`язання; отже, базою для нарахування штрафних санкцій є повна вартість договору - 949900,00 грн.;

- офіційне повідомлення про відновлення роботи Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань, який є критичним для більшості видів господарської діяльності, було оприлюднено 09 січня 2025 року; таким чином, період, протягом якого виконання зобов`язань було об`єктивно зупинено, коректно встановлено позивачем з 20.12.2024 до 08.01.2025 включно, що становить 20 календарних днів; заперечення відповідача ґрунтується на повідомленні Міністерства юстиції від 20.01.2025 про повне відновлення реєстрів, яке, однак, містило уточнення, що доступ нотаріусів та державних реєстраторів до Державного реєстру речових прав на нерухоме майно (ДРРП) залишався обмеженим для актуалізації даних; відповідач, як суб`єкт, що займається діяльністю у сфері архітектури, не надав суду жодного доказу того, що саме це обмеження для реєстраторів (а не відновлена робота ЄДР, що відбулася 09.01.2025) створило абсолютну неможливість виконання тих конкретних етапів проєктних робіт, які залишалися незавершеними у період з 09.01.2025 по 20.01.2025;

- заявлена до стягнення сума неустойки є законною, обґрунтованою та пропорційною наслідкам порушення зобов`язання, яке мало місце у сфері публічних закупівель; правова позиція позивача ґрунтується на спростуванні юридичної значущості обставин, на які посилається відповідач (прострочення кредитора, форс-мажор, фінансовий стан та невірна база нарахування), як безумовних підстав для зменшення відповідальності; запит про зменшення неустойки на 80% є довільним, не відповідає принципам розумності та справедливості, та суперечить дискреційним межам, встановленим практикою Верховного Суду; встановлення розміру неустойки у публічних закупівлях виконує, крім компенсаційної, також дисциплінарну функцію, спрямовану на забезпечення ефективності використання державних коштів та дотримання строків виконання державних завдань; необґрунтоване зменшення санкцій створює ризик безвідповідальності у цій чутливій сфері;

- відповідач посилається на отримання збитків у розмірі 2490200,00 грн. у 2024 році порівняно з прибутком у 2023 році, однак дані з відкритих джерел (Опендатабот) свідчать, що дохід у 2024 році значно зріс з 2563600 грн. до 6278100 грн.; збиток свідчить про збільшення операційних витрат або інвестицій, але не доводить абсолютної неплатоспроможності чи неможливості сплати боргу; заявлена сума стягнення (185230,50 грн.) є лише близько 19,5% від загальної вартості договору, що не є несправедливо непомірним тягарем для підприємства, що має річний дохід понад 6 мільйонів гривень.

У судовому засіданні 14.11.2025 судом відкладено розгляд справи на 03.12.2025 об 11:30.

20.11.2025 за вх.№36953/25 до суду від відповідача надійшли заперечення на відповідь на відзив, які прийнято судом до розгляду та додаткові документи, які залучено судом до матеріалів справи. У поданих запереченнях відповідач вказує, зокрема, наступне:

- відповідач вважає за потрібне долучити до матеріалів справи лист позивача від 26.09.2024, в якому позивач погоджує фактичне виконання відповідачем першого етапу робіт по договору (розроблення та погодження проєктної документації) і згідно додатку №4 до договору вартість відповідних робіт складає 737330,00 грн., що було розраховано в якості різниці між загальною вартістю робіт та вартістю забезпечення проведення експертизи;

- форс-мажорною обставиною є припинення роботи всіх реєстрів, а не тільки Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб підприємців та громадських формувань, як наслідок позивач безпідставно посилається на повідомлення Міністерства юстиції від 09.01.2025, що стосується тільки цього реєстру; відповідач вважає, що строки дії форс-мажору мають завершуватись 20.01.2025, коли Міністерство юстиції повідомило про відновлення роботи всіх реєстрів.

03.12.2025 за вх.№38585/25 до суду від відповідача надійшла заява, в якій відповідач просив суд зобов`язати Національне антикорупційне бюро України надати Господарському суду Одеської області заяву свідка (оформлену у відповідності до ст. 88 ГПК України), в якій зазначити в письмовому вигляді відповіді (з належним їх підтвердженням) на наступні питання, а саме: 1) Коли саме позивач передав відповідачу всі вихідні дані по договору? Якщо відповідні дії вчинялись до моменту підписання договору, то навіщо у вересні 2024 року позивач повторно надавав відповідні відомості? 2) Яких саме збитків зазнав позивач через порушення строків виконання робіт по договору? 3) Коли саме позивач погодив документацію по договору у відповідності з п.5.5 договору?

У судовому засіданні 03.12.2025 судом у протокольній формі відмовлено відповідачу у задоволення заяви за вх.№38585/25 від 03.12.2025, оскільки позивачем були надані відповіді на питання відповідача.

У судовому засіданні 03.12.2025 судом відкладено розгляд справи на 24.12.2025 о 12:40. У судовому засіданні 24.12.2025 судом у протокольній формі винесено ухвалу у порядку ст. 202 ГПК України про відкладення судового засідання на 22.01.2026 о 14:40. Судове засідання 22.01.2026 о 14:40 не відбулось на підставі акту Господарського суду Одеської області від 22.01.2026, складеного керівником апарату і відповідальними працівниками суду із засвідченням того факту, що в будівлі суду сталась розгерметизація системи опалення і наступне різке охолодження повітря в адміністративній будівлі, у зв`язку з чим з 22.01.2026 до усунення відповідних несправностей було призупинено як реєстрацію вхідної кореспонденції, так і проведення призначених судових засідань. Ухвалою суду від 26.01.2026 судове засідання призначено на 13.02.2026 о 14:00. У судовому засіданні 13.02.2026 судом відкладено розгляд справи на 06.03.2026 о 12:55.

06.03.2026 за вх.№8099/26 до суду від відповідача надійшло клопотання про відкладення судового засідання.

У судовому засіданні 06.03.2026 судом у протокольній формі винесено ухвалу у порядку ст. 202 ГПК України про відкладення судового засідання на 26.03.2026 о 16:00.

У судовому засіданні 26.03.2026 представник позивача просить суд задовольнити позов.

Представник відповідача у судовому засіданні 26.03.2026 просить суд відмовити у задоволенні позову.

У зв`язку з військовою агресією російської федерації проти України, Указом Президента України від 24 лютого 2022 року №64/2022 Про введення воєнного стану в Україні, затвердженим Законом України від 24.02.2022 №2102-IX, в Україні було введено воєнний стан із 05 години 30 хвилин 24 лютого 2022 року строком на 30 діб, який неодноразово продовжувався, зокрема, Указом Президента України від 12 січня 2026 року №40/2026, затвердженим Законом України від 14.01.2026 №4757-IX, продовжено строк дії воєнного стану в Україні з 05 години 30 хвилин 03 лютого 2026 року строком на 90 діб.

Справа №916/4317/25 розглядається судом в період оголошеного на всій території України воєнного стану через військову агресію російської федерації проти України.

Жодних заяв та/або клопотань, пов`язаних з неможливістю вчинення якихось процесуальних дій у зв`язку з воєнним станом, про намір вчинити такі дії до суду від сторін не надійшло.

У відповідності до вимог статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод - кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку. Поняття розумного строку не має чіткого визначення, проте розумним слід вважати строк, який необхідний для вирішення справи у відповідності до вимог матеріального та процесуального законів.

В судовому засіданні 26.03.2026 господарський суд дійшов висновку про можливість розгляду справи по суті.

Відповідно до ст. 240 ГПК України в судовому засіданні 26.03.2026 оголошено вступну та резолютивну частини рішення. Натомість повне рішення складено 10.04.2026 у зв`язку з введенням в м. Одесі графіків відключень електроенергії через масовані атаки країни-агресора, обстріл об`єктів критичної інфраструктури, тривалу відсутність електроенергії у суді. Відповідні процесуальні строки на апеляційне оскарження вказаного рішення обчислюються з дати складання повного тексту (10.04.2026), на що суд звертає увагу сторін.

Розглянувши матеріали справи, заслухавши представників сторін, господарський суд встановив:

12.06.2024 між Національним антикорупційним бюро України (замовник, позивач) та Товариством з обмеженою відповідальністю Таурі Компані (виконавець, відповідач) укладений договір про виконання робіт за державні кошти №294, відповідно до якого в порядку та на умовах, визначених Законом України від 20.05.1999 №687-XIV Про архітектурну діяльність, ДБН А.2.2-3-2014 Склад та зміст проектної документації на будівництво, Порядком розроблення проектної документації на будівництво об`єктів, затвердженим наказом Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України від 16.05.2011 №45 (у редакції наказу Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України від 05.10.2023 №903), зареєстрованим в Міністерстві юстиції України 01.06.2011 за №1847/40903, іншим законодавством України та цим договором, виконавець бере на себе зобов`язання своїми силами і засобами, на власний ризик виконати за завданням замовника роботи з розроблення проєктно-кошторисної документації на об`єкт Реконструкція будівлі (літ. 1У) під адміністративну будівлю, адміністративної будівлі (корпус 5) (частина літери К) та адміністративної будівлі (корпус 1) (частина літ. К) за адресою: м. Київ, Солом`янський район, вулиця Дениса Монастирського, 3 (код 71320000-7 національного класифікатора України ДК 021:2015 Єдиний закупівельний словник) (далі відповідно - проектно-кошторисна документація, об`єкт), у тому числі забезпечення та супровід проведення експертизи проєктно-кошторисної документації (далі - експертиза), КЕКВ3142, (далі - роботи), а замовник зобов`язується прийняти та оплатити роботи у строки та на умовах, встановлених цим договором.

Згідно з п.п. 1.2-1.4 договору завдання на проектування; перелік основних даних та вимог до об`єкту визначені у додатку 1, який є невід`ємною частиною договору; сторони погодили, що обсяги закупівлі робіт можуть бути зменшені замовником, зокрема з урахуванням фактичного обсягу видатків замовника, відповідно до показників постійного кошторису замовника; фінансування робіт здійснюється за рахунок коштів Державного бюджету України на 2024 рік.

За п.п. 2.1, 2.3 договору ціна договору (загальна вартість робіт за договором) становить 949900,00 грн (дев`ятсот сорок дев`ять тисяч дев`ятсот гривень 00 копійок), без ПДВ та визначена додатком 2, що розрахований відповідно до додатку 3; договірна ціна є твердою і може коригуватися тільки за взаємною згодою сторін; загальна вартість робіт за договором визначена з урахуванням усіх витрат виконавця, які необхідно понести виконавцю у зв`язку із виконанням робіт, у тому числі забезпечення проведення додаткових обстежень конструкцій (їх елементів), визначення їх несучої здатності, експертизи (оплату вартості експертизи, супутніх витрат, витрат на супровід проведення експертизи тощо), усунення зауважень до результатів робіт (при їх наявності) на етапі проведення експертизи, транспортних витрат до місця виконання робіт, податків і зборів та інших витрат, понесених виконавцем; ціна цього договору може бути зменшена залежно від зміни обсягів фактичного бюджетного фінансування замовника, за наслідками експертизи кошторисної документації та в інших випадках, передбачених законодавством у сфері здійснення публічних закупівель.

Пунктом 3.1 договору передбачено, що замовник проводить оплату вартості виконаних робіт на підставі акта приймання-передачі виконаних робіт (далі - акт) протягом 10 (десяти) робочих днів з дати підписання акта за умови надходження фактичного бюджетного фінансування видатків на рахунок замовника у поточному році.

Відповідно до п.п. 5.1, 5.3, 5.7, 5.9 договору строк виконання робіт та передання їх результату замовнику становить не більше 110 (сто десять) календарних днів з дати укладення договору, враховуючи 5 (п`ять) календарних днів на розгляд та затвердження проектно-кошторисної документації на об`єкт; сторони мають право виконати взяті на себе зобов`язання достроково; виконавець під час виконання робіт здійснює погодження із замовником попередніх ключових проектних рішень, а після погодження проектно-кошторисної документації передає 1 (один) її екземпляр із супровідним листом замовнику для остаточного погодження; передання-прийняття виконаних робіт здійснюється за місцезнаходженням замовника, шляхом підписання акта після передання виконавцем замовнику документів зазначених у п.5.6 договору; роботи вважаються переданими виконавцем та прийняті замовником з моменту підписання сторонами акта.

За п.6.1 договору замовник зобов`язаний: забезпечити допуск працівників виконавця в будівлю замовника з дотриманням діючого пропускного режиму замовника; надати виконавцю усі вихідні дані, необхідні для виконання робіт, визначити експертну організацію, яка проводить експертизу; приймати участь в процесі розробки проектних рішень у тих випадках, коли це передбачено законодавством; прийняти роботи, виконані на умовах та в строки, визначені цим договором; своєчасно та в повному обсязі оплачувати виконані роботи відповідно до умов договору.

Згідно з п.6.3 договору виконавець зобов`язаний, зокрема, забезпечити виконання робіт у строки та на умовах, встановлених цим договором.

Відповідно до п.п. 7.1-7.3 договору договір набирає чинності і вважається укладеним з моменту його підписання сторонами та діє до 31 грудня 2024 року включно, а в частині виконання зобов`язань сторонами - до повного їх виконання; цей договір може бути змінено та доповнено за згодою сторін, а також в інших випадках, передбачених законодавством; порядок внесення змін, доповнень до договору, а так само розірвання договору чи інше припинення зобов`язань за договором здійснюється шляхом проведення переговорів, які оформлюються в письмовій формі шляхом укладення додаткового договору, за виключенням випадків, передбачених договором.

Згідно з п.п. 8.1., 8.6, 8.8.1 договору за порушення своїх зобов`язань за договором сторони несуть відповідальність, передбачену цим договором та чинним законодавством України; за повне невиконання виконавцем зобов`язань, визначених у цьому договорі (невиконання договору взагалі, також коли виконавець не приступив до виконання зобов`язань протягом передбачених договором строків (термінів), відмову від договору тощо, тобто, коли замовник за результатом бездіяльності/неналежних дій виконавця не отримав у повному обсязі передбаченого предметом договору), виконавець зобов`язаний сплатити на користь замовника штраф у розмірі 30 (тридцяти) відсотків вартості робіт (ціни договору); за порушення строків виконання робіт, окрім випадків, передбачених п.8.1.1 договору, чи виконання робіт у неповному обсязі, порушення строку усунення недоліків виконаних робіт в період гарантійного строку виконавець зобов`язаний сплатити за вимогою замовника пеню у розмірі 0,1 відсотка вартості робіт, з яких допущено прострочення виконання, за кожний день прострочення, а за прострочення понад 30 (тридцять) днів додатково стягується штраф у розмірі 7 (семи) відсотків вказаної вартості; сторони домовились, що строки позовної давності для звернення до суду відповідно до п.8.8 цього договору є збільшеними на підставі частини 1 статті 259 Цивільного кодексу України і становлять 5 (п`ять) років.

Пунктами 9.1-9.4 договору передбачено, що сторони звільняються від відповідальності за часткове або повне невиконання зобов`язань за договором, якщо таке невиконання сталося внаслідок обставин непереборної сили (далі по тексту - форс-мажорні обставини); під форс-мажорними обставинами розуміються зовнішні та надзвичайні обставини, які не існували під час укладення договору, виникли незалежно від волі сторін, про виникнення яких сторони не могли знати та дії яких сторони не могли перешкодити за допомогою засобів та заходів, застосування яких у конкретній ситуації справедливо було б вимагати та очікувати від будь-якої із сторін; під форс-мажорними обставинами визнаються такі обставини непереборної сили, як пожежі, землетруси, війни, воєнні дії, окупації, терористичні акти, блокади, епідемії, страйки, повені, інші стихійні лиха, які перешкоджають виконанню сторонами своїх зобов`язань; сторона, яка потрапила під дію форс-мажорних обставин та виявилася внаслідок цього неспроможною виконувати зобов`язання за договором, зобов`язана не пізніше ніж за 3 (три) календарні дні з моменту їх виникнення в письмовій формі проінформувати про це іншу сторону; несвоєчасне інформування про форс-мажорні обставини позбавляє відповідну сторону права посилатися на ці обставини; підтвердженням наявності форс-мажорних обставин є довідка, видана компетентним органом за місцезнаходженням сторони, або визнання вказаних обставин актами державних органів або органів місцевого самоврядування України, яка була піддана дії обставин непереборної сили, або іншого компетентного органу; при виникненні форс-мажорних обставин строки/терміни виконання зобов`язань за договором відкладаються на час, протягом якого форс-мажорні обставини діють.

Відповідно до п.11.13 договору додатки до договору, що є його невід`ємною частиною: завдання на проектування; перелік основних даних та вимог до об`єкту Реконструкція будівлі (літ. 1У) під адміністративну будівлю, адміністративної будівлі (корпус 5) (частина літери К) та адміністративної будівлі (корпус 1) (частина літ. К) за адресою: м. Київ, Солом`янський район, вулиця Дениса Монастирського, 3 (додаток 1); договірна ціна на роботи з розроблення проєктно-кошторисної документації на об`єкт Реконструкція будівлі (літ. 1У) під адміністративну будівлю, адміністративної будівлі (корпус 5) (частина літери К) та адміністративної будівлі (корпус 1) (частина літ. К) за адресою: м. Київ, Солом`янський район, вулиця Дениса Монастирського, 3 (додаток 2); кошторис №1 на роботи з розроблення проєктно-кошторисної документації на об`єкт Реконструкція будівлі (літ. 1У) під адміністративну будівлю, адміністративної будівлі (корпус 5) (частина літери К) та адміністративної будівлі (корпус 1) (частина літ. К) за адресою: м. Київ, Солом`янський район, вулиця Дениса Монастирського, 3 (додаток 3); календарний графік виконання робіт і порядку проведення розрахунків за виконані роботи з розроблення проєктно-кошторисної документації на об`єкт Реконструкція будівлі (літ. 1У) під адміністративну будівлю, адміністративної будівлі (корпус 5) (частина літери К) та адміністративної будівлі (корпус 1) (частина літ. К) за адресою: м. Київ, Солом`янський район, вулиця Дениса Монастирського, 3 (додаток 4).

Додаток №1 до договору - завдання на проектування; перелік основних даних та вимог до об`єкту Реконструкція будівлі (літ. 1У) під адміністративну будівлю, адміністративної будівлі (корпус 5) (частина літери К) та адміністративної будівлі (корпус 1) (частина літ. К) за адресою: м. Київ, Солом`янський район, вулиця Дениса Монастирського, 3 визначає перелік основних даних та вимог, а також зміст основних даних та вимог.

Додаток №2 до договору - договірна ціна на роботи з розроблення проєктно-кошторисної документації на об`єкт Реконструкція будівлі (літ. 1У) під адміністративну будівлю, адміністративної будівлі (корпус 5) (частина літери К) та адміністративної будівлі (корпус 1) (частина літ. К) за адресою: м. Київ, Солом`янський район, вулиця Дениса Монастирського, 3 визначає стадії проєктування і перелік виконуваних робіт на суму 949000 грн.

Додаток №3 до договору - кошторис на роботи з розроблення проєктно-кошторисної документації на об`єкт Реконструкція будівлі (літ. 1У) під адміністративну будівлю, адміністративної будівлі (корпус 5) (частина літери К) та адміністративної будівлі (корпус 1) (частина літ. К) за адресою: м. Київ, Солом`янський район, вулиця Дениса Монастирського, 3 визначає характеристики об`єкта будівництва або виду робіт, назви документів обґрунтування та №№ частин, глав, таблиць, пунктів, а також розрахунок вартості та саму вартість, яка всього визначена у розмірі 949000 грн.

Додаток №4 до договору - календарний графік виконання робіт і порядку проведення розрахунків за виконані роботи з розроблення проєктно-кошторисної документації на об`єкт Реконструкція будівлі (літ. 1У) під адміністративну будівлю, адміністративної будівлі (корпус 5) (частина літери К) та адміністративної будівлі (корпус 1) (частина літ. К) за адресою: м. Київ, Солом`янський район, вулиця Дениса Монастирського, 3 визначає назви робіт, строк виконання та розрахунки:

№ з/пНазва робітСтрок виконанняРозрахунки за виконані Роботи (без ПДВ), грн
1І етап Розроблення та погодження із Замовником проектної документації по об`єкту Реконструкція будівлі (літ. 1У) під адміністративну будівлю, адміністративної будівлі (корпус 5) (частина літери К) та адміністративної будівлі (корпус 1) (частина літ. К) за адресою: м. Київ, Солом`янський район, вулиця Дениса Монастирського, 3 стадії П.60 (шістдесят) календарних днів з дати укладення договору949900,00
2II етап Забезпечення та супровід проведення експертизи проектної документації відповідно до ст. 31 Закону України Про регулювання містобудівної діяльності шляхом зняття зауважень експертизи (за наявності).30 (тридцять) календарних днів з дати завершення І етапу
3III етап Затвердження Замовником проектної документації по об`єкту Реконструкція будівлі (літ. 1У) під адміністративну будівлю, адміністративної будівлі (корпус 5) (частина літери К) та адміністративної будівлі (корпус 1) (частина літ. К) за адресою: м. Київ, Солом`янський район, вулиця Дениса Монастирського, 3 стадії П.5 (п`ять) календарних днів з дати завершення II етапу
4IV етап Розроблення проектної документації по об`єкту Реконструкція будівлі (літ. 1У) під адміністративну будівлю, адміністративної будівлі (корпус 5) (частина літери К) та адміністративної будівлі (корпус 1) (частина літ. К) за адресою: м. Київ, Солом`янський район, вулиця Дениса Монастирського, 3 стадії Р.15 (п`ятнадцять) календарних днів з дати завершення III етапу
ВСЬОГО:110 (сто десять) календарних днів з дати укладення договору949900,00

У листі від 06.09.2024 №03/09-057 ТОВ Таурі Компані просило Національне антикорупційне бюро України для розробки розділу інженерно-технічних заходів цивільного захисту, який обов`язково повинен розроблятися у складі проектної документації з середніми та значними наслідками, надати вихідні дані, згідно з п.6.2 ДСТУ 8773:2018 вихідні дані та вимоги на розроблення розділу ІТЗ ЦЗ у складі проектної документації на будівництво об`єктів надаються замовником.

У листі від 06.09.2024 №03/09-058 ТОВ Таурі Компані просило Національне антикорупційне бюро України для визначення у проектній документації класу наслідків надати інформацію щодо кількості осіб, які можуть перебувати у будівлі за зазначеною адресою.

У листі №09-288/27840 від 20.09.2024 Національне антикорупційне бюро України у відповідь на лист Товариства з обмеженою відповідальністю Таурі Компані від 06.09.2024 №03/09-057 надало вихідні дані та вимоги для розробки розділу інженерно-технічних заходів цивільного захисту у складі проектно-кошторисної документації на об`єкті. Додатком до вказаного листа є вихідні дані та вимоги для розробки розділу інженерно-технічних заходів цивільного захисту у складі проектної документації.

У листі №09-288/27890 від 20.09.2024 Національне антикорупційне бюро України у відповідь на лист Товариства з обмеженою відповідальністю Таурі Компані від 06.09.2024 №03/09-058 повідомило, що на об`єкті Національного бюро за адресою: м. Київ, вул. Дениса Монастирського, 3 періодично можуть перебувати до 600 осіб.

Листом від 26.09.2024 №09-288/28556 Національне антикорупційне бюро України розглянуло лист ТОВ Таурі Компані від 25.09.2024 №25/09-064 щодо погодження попередніх ключових рішень та повідомило, що плани поверхів будівлі (літ. 1У), адміністративної будівлі (корпус 5) (частина літери «К») та адміністративної будівлі (корпус 1) (частина літ. «К») із плануванням приміщень та розміщенням ліфтів погоджено; до складу погодженої документації входить: план підвалу з аварійним виходом (підвал), 1 прим, на 1 арк.; план 1-го поверху будівлі (літ. 1У) після реконструкції, 1 прим, на 1 арк.; план 2-го поверху нової будівлі, 1 прим, на 1 арк.; план 3-го - 4-го поверхів будівлі (літ. 1У) після реконструкції, 1 прим, на 1 арк.; план 5-го поверху (надбудова над існуючим корпусом №5 5-й поверх), 1 прим, на 1 арк.; план 6-го поверху будівлі (літ. 1У) після реконструкції, 1 прим, на 1 арк.; надбудова над існуючим корпусом №5 6-й поверх, 1 прим, на 1 арк.; план 1-го поверху, 1 прим, на 1 арк.; план 2-го поверху, план 3-го поверху, план 4-го поверху, 1 прим, на 1 арк.

30.09.2024 між Національним антикорупційним бюро України (замовник, позивач) та Товариством з обмеженою відповідальністю Таурі Компані (виконавець, відповідач) укладений додатковий договір №1/413 до договору від 12.06.2024 №294, відповідно до якого керуючись підпунктами 3 та 4 пункту 19 Особливостей здійснення публічних закупівель товарів, робіт і послуг для замовників, передбачених Законом України «Про публічні закупівлі», на період дії правового режиму воєнного стану в Україні та протягом 90 днів з дня його припинення або скасування, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 12.10.2022 №1178, ч.1 ст. 651, ч.1 ст. 653 ЦК України, п.п. 7.2-7.3 договору від 12.06.2024 №294 про виконання робіт за державні кошти (далі - договір), враховуючи листи виконавця від 16.09.2024 №16/09-061 (вх. від 17.09.2024 №288/25827-00), від 24.09.2024 №24/09-061 (вх. від 26.09.2024 №288/26526-00), сторони уклали цей додатковий договір і домовились про нижченаведене:

- пункт 5.1 договору викласти в новій редакції: строк виконання робіт та передання їх результату замовнику становить не більше 141 (сто сорок один) календарний день з дати укладення договору, враховуючи 5 (п`ять) календарних днів на розгляд та затвердження проектно-кошторисної документації на об`єкт; сторони мають право виконати взяті на себе зобов`язання достроково;

- додаток 1 та додаток 4 до договору викласти в нових редакціях, що додаються до цього додаткового договору і є його невід`ємною частиною;

- усі інші умови договору залишаються незмінними та сторони підтверджують свої зобов`язання за ними.

В матеріалах справи наявний додаток №1 до договору від 12.06.2024 №294 (в редакції додаткової угоди №1/413 від 30.09.2024).

В матеріалах справи наявний додаток №4 до договору від 12.06.2024 №294 (в редакції додаткової угоди №1/413 від 30.09.2024):

№ з/пНазва робітСтрок виконанняРозрахунки за виконані Роботи (без ПДВ), грн
1І етап Розроблення та погодження із Замовником проектної документації по об`єкту Реконструкція будівлі (літ. 1У) під адміністративну будівлю, адміністративної будівлі (корпус 5) (частина літери К) та адміністративної будівлі (корпус 1) (частина літ. К) за адресою: м. Київ, Солом`янський район, вулиця Дениса Монастирського, 3 стадії П.60 (шістдесят) календарних днів з дати укладення договору949900,00
2II етап Забезпечення та супровід проведення експертизи проектної документації відповідно до ст. 31 Закону України Про регулювання містобудівної діяльності шляхом зняття зауважень експертизи (за наявності).61(шістдесят один) календарний день з дати завершення І етапу
3III етап Затвердження Замовником проектної документації по об`єкту Реконструкція будівлі (літ. 1У) під адміністративну будівлю, адміністративної будівлі (корпус 5) (частина літери К) та адміністративної будівлі (корпус 1) (частина літ. К) за адресою: м. Київ, Солом`янський район, вулиця Дениса Монастирського, 3 стадії П.5 (п`ять) календарних днів з дати завершення II етапу
4IV етап Розроблення проектної документації по об`єкту Реконструкція будівлі (літ. 1У) під адміністративну будівлю, адміністративної будівлі (корпус 5) (частина літери К) та адміністративної будівлі (корпус 1) (частина літ. К) за адресою: м. Київ, Солом`янський район, вулиця Дениса Монастирського, 3 стадії Р.15 (п`ятнадцять) календарних днів з дати завершення III етапу
ВСЬОГО:141 (сто сорок один) календарних днів з дати укладення договору949900,00
В матеріалах справи наявний сертифікат №30000-24-2497 від 30.12.2024 про форс-мажорні обставини (обставини непереборної сили), виданий Київською торгово-промисловою палатою ТОВ Таурі Компані та яким засвідчено форс-мажорні обставини (обставини непереборної сили): зупинення строків адміністративного провадження, надання публічних (електронних публічних) послуг, що відповідно до законодавства надаються з використанням єдиних та державних реєстрів, держателем яких є Міністерство юстиції згідно з постановою Кабінету Міністрів України №1445 від 20.12.2024, щодо обов`язку (зобов`язання), а саме: забезпечення та супровід проведення експертизи проєктно-кошторисної документації на об`єкт «Реконструкція будівлі (літ. 1У) під адміністративну будівлю, адміністративної будівлі (корпус 5) (частина літери «К») та адміністративної будівлі (корпус 1) (частина літ. «К») за адресою: м. Київ, Солом`янський район, вулиця Дениса Монастирського, 3», у термін з 20.12.2024, за договором про виконання робіт за державні кошти №294 від 12.06.2024; дата настання - 20 грудня 2024 року; дата закінчення - тривають на 30 грудня 2024 року.

30.12.2024 між Національним антикорупційним бюро України (замовник, позивач) та Товариством з обмеженою відповідальністю Таурі Компані (виконавець, відповідач) укладений додатковий договір №2/663 до договору від 12.06.2024 №294, відповідно до якого, керуючись підпунктами 3 та 4 пункту 19 Особливостей здійснення публічних закупівель товарів, робіт і послуг для замовників, передбачених Законом України «Про публічні закупівлі», на період дії правового режиму воєнного стану в Україні та протягом 90 днів з дня його припинення або скасування, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 12.10.2022 №1178, ч.1 ст. 651, ч.1 ст. 653 ЦК України, ч.ч. 1-3 ст. 188 ГК України, п.п. 7.2-7.3, 9.3-9.5 договору №294 від 12.06.2024; враховуючи листи виконавця від 23.12.2024 №23/12-095 та доповнення до вказаного листа від 23.12.2024 №23/12-095-1, листи від 27.12.2024 №27/12-095 та №27/12-097-1, лист від 30.12.2024 №30/12-099, постанову Кабінету Міністрів України від 20 грудня 2024 року №1445 «Про зупинення строків адміністративного провадження у зв`язку з тимчасовим обмеженням доступу до єдиних та державних реєстрів, держателем яких є Міністерство юстиції», ураховуючи сертифікат №3000-24-2497 про форс-мажорні обставини (обставини непереборної сили) від 30.12.2024 №17/13-4/113, виданий Київською торгово-промисловою палатою, сторони вирішили продовжити строк дії договору на 60 (шістдесят) календарних днів, тобто до 01.03.2025 включно, і уклали цей додатковий договір, домовившись про нижченаведене: в пункті 1.4 договору цифри та слова « 2024 рік» замінити на цифри та слова « 2025 рік»; в абзаці 1 пункту 3.1 договору слова «у поточному році» замінити словами «у 2025 році»; в пункті 7.1 договору слова та цифри «до 31 грудня 2024 року» замінити на слова та цифри «до 01 березня 2025 року»; додаток 1 до договору викласти в новій редакції, що додається до цього додаткового договору і є його невід`ємною частиною; доповнити договір додатком 5 «План фінансування», що додається до цього додаткового договору і є його невід`ємною частиною; пункт 11.13 договору доповнити новим абзацом у такій редакції: план фінансування (додаток 5).

В матеріалах справи наявні додатки №1 та №5 до договору від 12.06.2024 №294 (в редакціях додаткового договору №2/663 від 30.12.2024).

28.02.2025 між Національним антикорупційним бюро України (замовник, позивач) та Товариством з обмеженою відповідальністю Таурі Компані (виконавець, відповідач) укладений додатковий договір №3/95 до договору від 12.06.2024 №294, відповідно до якого, керуючись підпунктами 3 та 4 пункту 19 Особливостей здійснення публічних закупівель товарів, робіт і послуг для замовників, передбачених Законом України «Про публічні закупівлі», на період дії правового режиму воєнного стану в Україні та протягом 90 днів з дня його припинення або скасування, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 12.10.2022 №1178, ч.1 ст. 651, ч.1 ст. 653 ЦК України, ч.ч. 1-3 ст. 188 ГК України, п.п. 7.2-7.3 договору №294 від 12.06.2024, враховуючи лист виконавця від 28.02.2025 №28/02-122, сторони уклали цей додатковий договір про нижченаведене: в пункті 7.1 договору слова та цифри «до 01 березня 2025 року» замінити на слова та цифри «до 26 березня 2025 року»; додаток 1 до договору викласти в новій редакції, що додається до цього додаткового договору і є його невід`ємною частиною.

В матеріалах справи наявні додаток №1 до договору від 12.06.2024 №294 (в редакції додаткового договору №3/95 від 28.02.2025).

26.03.2025 між Національним антикорупційним бюро України (замовник, позивач) та Товариством з обмеженою відповідальністю Таурі Компані (виконавець, відповідач) укладений додатковий договір №4/127 до договору від 12.06.2024 №294, відповідно до якого сторони прийшли до взаємної згоди внести наступні зміни до договору:

- перше речення пункту 2.1 договору викласти в новій редакції: ціна договору (загальна вартість робіт за договором) становить 949890,96 грн. (дев`ятсот сорок дев`ять тисяч вісімсот дев`яносто гривень 96 коп.) без урахування ПДВ та визначена додатком 2, що розрахований відповідно до додатку 3;

- в розділі 12 договору місцезнаходження (адресу) виконавця викласти в новій редакції, а саме: 75024, Херсонська обл., Херсонський р-н, село Чорнобаївка, вул. Покровська, 38;

- додатки 2, 3 та 4 до договору викласти в новій редакції, що додається до цього додаткового договору і є його невід`ємною частиною.

В матеріалах справи наявні додатки №2, №3 та№4 до договору від 12.06.2024 №294 (в редакціях додаткового договору №4/127 від 26.03.2025), в яких внесено зміни щодо зміненої загальної ціни, відповідно до додаткового договору №4/127.

26.03.2025 між Національним антикорупційним бюро України (замовник, позивач) та Товариством з обмеженою відповідальністю Таурі Компані (виконавець, відповідач) укладений акт №1 приймання-передачі виконаних робіт до договору №294 від 12.06.2024 про те, що виконавцем виконано за завданням замовника роботи з розроблення проєктно-кошторисної документації на об`єкт «Реконструкція будівлі (літ. 1У) під адміністративну будівлю, адміністративної будівлі (корпус 5) (частина літери «К») та адміністративної будівлі (корпус 1) (частина літ. «К») за адресою: м. Київ, Солом`янський район, вулиця Дениса Монастирського, 3», згідно з договором про виконання робіт за державні кошти від 12 червня 2024 року №294:

№ з/пНазва робіт (складові) за ДоговоромВартість робіт без ПДВ, грн.
1.Комплексні інженерно-геологічні вишукування79917,60
2.Комплексні інженерно-геодезичні вишукування24920,00
3.Розроблення проектно-кошторисної документації, стадія Проект169712,43
4.Розроблення проектно-кошторисної документації, стадія Робоча документація415285,42
5.Вартість (забезпечення) експертизи проектно-кошторисної документації (за всіма напрямами (клас наслідків (відповідальності) ССЗ, значні наслідки))212560,96
Разом902396,41
Єдиний податок 5% (902396,41/0,95) - 902396,4147494,55
ВСЬОГО без урахування ПДВ, грн:949890,96
Наказом Національного антикорупційного бюро України від 26.03.2025 №76-А затверджено проект Реконструкція будівлі (літ. 1У) під адміністративну будівлю, адміністративної будівлі (корпус 5) (частина літери «К») та адміністративної будівлі (корпус 1) (частина літ. «К») за адресою: м. Київ, Солом`янський район, вулиця Дениса Монастирського, 3, розроблений Товариством з обмеженою відповідальністю «ТАУРІ КОМПАНІ» щодо розгляду проектної документації за проектом: «Реконструкція будівлі (літ. 1У) під адміністративну будівлю, адміністративної будівлі (корпус 5) (частина літери «К») та адміністративної будівлі (корпус 1) (частина літ. «К») за адресою: м. Київ, Солом`янський район, вулиця Дениса Монастирського, 3» від 26.03.2025 №00-0733/01-24/ЦБ.

У вимозі від 28.05.2025 позивач просив відповідача, у зв`язку з порушенням зобов`язань за договором щодо строків виконання робіт, сплатити штрафні санкції у загальному розмірі 185230,50 грн.

У відповіді від 25.07.2025 на вимогу позивача від 28.05.2025 відповідач вказав про те, що нарахований у вимозі розмір штрафних санкцій здійснений без урахування фактичних обставин справи між сторонами (несвоєчасне надання замовником вихідних даних по договору, зміна завдання на проектування, наявність форс-мажорних обставин), а тому відповідні вимоги не можуть бути задоволенні у заявлених замовником розмірах.

У листі від 27.08.2025 позивач, у відповідь на лист відповідача від 25.07.2025, повторно наголосив на необхідності сплати штрафних санкції та відкинув позицію відповідача, яка викладена у вказаному листі.

У листі від 18.09.2025 відповідач, у відповідь на лист позивача від 27.08.2025, зазначив, що пред`явлений до оплати розмір штрафних санкцій здійснений без урахування фактичних обставин справи між сторонами (несвоєчасне надання замовником вихідних даних по договору, зміна завдання на проектування, календарних графіків, наявність форс-мажорних обставин), а тому відповідні вимоги не можуть бути задоволенні у заявлених замовником розмірах.

В матеріалах справи наявні надані позивачем документи:

- довідка ТОВ Таурі Компані від 23.05.2024 №06-23/05-24 про необхідні технічні, якісні та кількісні характеристики предмета закупівлі, у тому числі відповідна технічна специфікація (у разі потреби - плани, креслення, малюнки чи опис предмета закупівлі);

- роздруківка з сайту Міністерства юстиції України щодо відновлення роботи Єдиного державного реєстру після кібератаки, в якій вказано, що 09 січня 2025 року відновлюється робота Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань (ЄДР) після масштабної кібератаки з боку росії.

В матеріалах справи наявні надані відповідачем документи:

- роздруківка з сайту Міністерства юстиції України, в якій вказано, що з 20.01.2025 відновлено функціонування Єдиних та Державних реєстрів Міністерства юстиції України після масштабної кібератаки з боку росії; відтак, відновлено роботу таких реєстрів: Державний реєстр речових прав на нерухоме майно; Державний реєстр обтяжень рухомого майна; Автоматизована система виконавчого провадження; Електронний реєстр апостилів; Єдиний реєстр засуджених та осіб, узятих під варту; Автоматизована система «Банкрутство та неплатоспроможність»; Єдиний державний реєстр осіб, щодо яких застосовано положення Закону України «Про очищення влади»;

- роздруківка з веб-сторінки Опендатабот щодо ТОВ Таурі Компані, в якій відображено фінансові показники: 2023 рік (дохід - 2563600 грн., чистий прибуток - 1334500 грн., активи - 810400 грн., зобов`язання - 102300 грн.); 2024 рік (дохід - 6278100 грн., чистий прибуток - (-)2490200 грн., активи - 570000 грн., зобов`язання - 2352100 грн.).

Неналежне виконання відповідачем своїх зобов`язань за договору про виконання робіт №294 від 12.06.2024 в частині строків виконання робіт стало підставою для звернення позивача до суду з відповідним позовом про стягнення з відповідача 118737,50 грн. пені та 66493 грн. штрафу.

Проаналізувавши наявні у справі докази та надавши їм правову оцінку, суд дійшов висновку про часткове задоволення позову, виходячи з наступного.

Відповідно до ч.1 ст. 1 ЦК України цивільним законодавством регулюються особисті немайнові та майнові відносини (цивільні відносини), засновані на юридичній рівності, вільному волевиявленні, майновій самостійності їх учасників.

Згідно з п.п. 5,6 ч.1 ст. 3 ЦК України загальними засадами цивільного законодавства є, судовий захист цивільного права та інтересу; справедливість, добросовісність та розумність.

Відповідно до ст. 15 ЦК України кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Кожна особа має право на захист свого інтересу, який не суперечить загальним засадам цивільного законодавства.

Статтею 4 ГПК України передбачено, що право на звернення до господарського суду в установленому цим Кодексом порядку гарантується. Ніхто не може бути позбавлений права на розгляд його справи у господарському суді, до юрисдикції якого вона віднесена законом. Юридичні особи та фізичні особи-підприємці, фізичні особи, які не є підприємцями, державні органи, органи місцевого самоврядування мають право на звернення до господарського суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав та законних інтересів у справах, віднесених законом до юрисдикції господарського суду, а також для вжиття передбачених законом заходів, спрямованих на запобігання правопорушенням.

Відповідно до ст. 509 ЦК України передбачено, що зобов`язанням є правовідношення, в якому одна сторона (боржник) зобов`язана вчинити на користь другої сторони (кредитора) певну дію (передати майно, виконати роботу, надати послугу, сплатити гроші тощо) або утриматися від певної дії, а кредитор має право вимагати від боржника виконання його обов`язку.

Підставою виникнення цивільних прав та обов`язків є, зокрема, договори та інші правочини (п.1 ч.2 ст. 11 ЦК України).

Відповідно до ч.1 ст. 627 ЦК України відповідно до статті 6 цього Кодексу сторони є вільними в укладенні договору, виборі контрагента та визначенні умов договору з урахуванням вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, звичаїв ділового обороту, вимог розумності та справедливості.

За вимогами ст. 629 ЦК України договір є обов`язковим для виконання сторонами.

Згідно зі ст. 837 ЦК України за договором підряду одна сторона (підрядник) зобов`язується на свій ризик виконати певну роботу за завданням другої сторони (замовника), а замовник зобов`язується прийняти та оплатити виконану роботу. Договір підряду може укладатися на виготовлення, обробку, переробку, ремонт речі або на виконання іншої роботи з переданням її результату замовникові. Для виконання окремих видів робіт, встановлених законом, підрядник (субпідрядник) зобов`язаний одержати спеціальний дозвіл. До окремих видів договорів підряду, встановлених параграфами 2-4 цієї глави, положення цього параграфа застосовуються, якщо інше не встановлено положеннями цього Кодексу про ці види договорів.

У відповідності до ст. 843 ЦК України у договорі підряду визначається ціна роботи або способи її визначення. Якщо у договорі підряду не встановлено ціну роботи або способи її визначення, ціна встановлюється за рішенням суду на основі цін, що звичайно застосовуються за аналогічні роботи з урахуванням необхідних витрат, визначених сторонами. Ціна роботи у договорі підряду включає відшкодування витрат підрядника та плату за виконану ним роботу.

За ч.1 ст. 846 ЦК України строки виконання роботи або її окремих етапів встановлюються у договорі підряду.

Згідно зі ст. 851 ЦК України підрядник має право не розпочинати роботу, а розпочату роботу зупинити, якщо замовник не надав матеріалу, устаткування або річ, що підлягає переробці, і цим створив неможливість виконання договору підрядником.

Відповідно до ст. 887 ЦК України за договором підряду на проведення проектних та пошукових робіт підрядник зобов`язується розробити за завданням замовника проектну або іншу технічну документацію та (або) виконати пошукові роботи, а замовник зобов`язується прийняти та оплатити їх. До договору підряду на проведення проектних і пошукових робіт застосовуються положення цього Кодексу, якщо інше не встановлено законом.

За ст. 888 ЦК України за договором підряду на проведення проектних та пошукових робіт замовник зобов?язаний передати підрядникові завдання на проектування, а також інші вихідні дані, необхідні для складання проектно-кошторисної документації. Завдання на проектування може бути підготовлене за дорученням замовника підрядником. У цьому разі завдання стає обов?язковим для сторін з моменту його затвердження замовником. Підрядник зобов?язаний додержувати вимог, що містяться у завданні та інших вихідних даних для проектування та виконання пошукових робіт, і має право відступити від них лише за згодою замовника.

У відповідності до ст. 889 ЦК України замовник зобов?язаний, якщо інше не встановлено договором підряду на проведення проектних та пошукових робіт: 1) сплатити підрядникові встановлену ціну після завершення усіх робіт чи сплатити її частинами після завершення окремих етапів робіт або в іншому порядку, встановленому договором або законом; 2) використовувати проектно-кошторисну документацію, одержану від підрядника, лише для цілей, встановлених договором, не передавати проектно-кошторисну документацію іншим особам і не розголошувати дані, що містяться у ній, без згоди підрядника; 3) надавати послуги підрядникові у виконанні проектних та пошукових робіт в обсязі та на умовах, встановлених договором; 4) брати участь разом з підрядником у погодженні готової проектно-кошторисної документації з уповноваженими органами державної влади та органами місцевого самоврядування; 5) відшкодувати підрядникові додаткові витрати, пов?язані із зміною вихідних даних для проведення проектних та пошукових робіт внаслідок обставин, що не залежать від підрядника; 6) залучити підрядника до участі у справі за позовом, пред?явленим до замовника іншою особою у зв`язку з недоліками складеної проектної документації або виконаних пошукових робіт.

Згідно зі ст. 890 ЦК України підрядник зобов?язаний: 1) виконувати роботи відповідно до вихідних даних для проведення проектування та згідно з договором; 2) погоджувати готову проектно-кошторисну документацію із замовником, а в разі необхідності - також з уповноваженими органами державної влади та органами місцевого самоврядування; 3) передати замовникові готову проектно-кошторисну документацію та результати пошукових робіт; 4) не передавати без згоди замовника проектно-кошторисну документацію іншим особам; 5) гарантувати замовникові відсутність у інших осіб права перешкодити або обмежити виконання робіт на основі підготовленої за договором проектно-кошторисної документації.

За ст. 901 ЦК України за договором про надання послуг одна сторона (виконавець) зобов?язується за завданням другої сторони (замовника) надати послугу, яка споживається в процесі вчинення певної дії або здійснення певної діяльності, а замовник зобов?язується оплатити виконавцеві зазначену послугу, якщо інше не встановлено договором. Положення цієї глави можуть застосовуватися до всіх договорів про надання послуг, якщо це не суперечить суті зобов?язання.

Відповідно до ст. 526 ЦК України зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться. Виконання зобов`язань, реалізація, зміна та припинення певних прав у договірному зобов`язанні можуть бути зумовлені вчиненням або утриманням від вчинення однією із сторін у зобов`язанні певних дій чи настанням інших обставин, передбачених договором, у тому числі обставин, які повністю залежать від волі однієї із сторін.

У відповідності до ст. 530 ЦК України якщо у зобов?язанні встановлений строк (термін) його виконання, то воно підлягає виконанню у цей строк (термін). Зобов?язання, строк (термін) виконання якого визначений вказівкою на подію, яка неминуче має настати, підлягає виконанню з настанням цієї події. Якщо строк (термін) виконання боржником обов`язку не встановлений або визначений моментом пред`явлення вимоги, кредитор має право вимагати його виконання у будь-який час, крім випадків, установлених законом про банки і банківську діяльність. Боржник повинен виконати такий обов`язок у семиденний строк від дня пред`явлення вимоги, якщо обов`язок негайного виконання не випливає із договору або актів цивільного законодавства.

Відповідно до ч.1 ст. 611 ЦК України у разі порушення зобов?язання настають правові наслідки, встановлені договором або законом, зокрема: сплата неустойки.

За ст. 612 ЦК України боржник вважається таким, що прострочив, якщо він не приступив до виконання зобов`язання або не виконав його у строк, встановлений договором або законом. Боржник, який прострочив виконання зобов`язання, відповідає перед кредитором за завдані простроченням збитки і за неможливість виконання, що випадково настала після прострочення. Якщо внаслідок прострочення боржника виконання зобов`язання втратило інтерес для кредитора, він може відмовитися від прийняття виконання і вимагати відшкодування збитків. Прострочення боржника не настає, якщо зобов`язання не може бути виконане внаслідок прострочення кредитора.

Відповідно до ст. 613 ЦК України кредитор вважається таким, що прострочив, якщо він відмовився прийняти належне виконання, запропоноване боржником, або не вчинив дій, що встановлені договором, актами цивільного законодавства чи випливають із суті зобов?язання або звичаїв ділового обороту, до вчинення яких боржник не міг виконати свого обов?язку. Кредитор також вважається таким, що прострочив, у випадках, встановлених частиною четвертою статті 545 цього Кодексу. Якщо кредитор не вчинив дії, до вчинення яких боржник не міг виконати свій обов?язок, виконання зобов?язання може бути відстрочене на час прострочення кредитора. Боржник не має права на відшкодування збитків, завданих простроченням кредитора, якщо кредитор доведе, що прострочення не є наслідком його вини або осіб, на яких за законом чи дорученням кредитора було покладено прийняття виконання. Боржник за грошовим зобов`язанням не сплачує проценти за час прострочення кредитора.

Згідно зі ст. 614 ЦК України особа, яка порушила зобов?язання, несе відповідальність за наявності її вини (умислу або необережності), якщо інше не встановлено договором або законом. Особа є невинуватою, якщо вона доведе, що вжила всіх залежних від неї заходів щодо належного виконання зобов?язання. Відсутність своєї вини доводить особа, яка порушила зобов?язання. Правочин, яким скасовується чи обмежується відповідальність за умисне порушення зобов?язання, є нікчемним.

В силу вимог ст. 610, ч.2 ст. 615 ЦК України порушенням зобов`язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов`язання (неналежне виконання). Одностороння відмова від зобов`язання не звільняє винну сторону від відповідальності за порушення зобов`язання.

Згідно з ч.1 ст. 612 ЦК України боржник вважається таким, що прострочив, якщо він не приступив до виконання зобов`язання або не виконав його у строк, встановлений договором або законом.

Відповідно до ст.ст. 616, 617 ЦК України якщо порушення зобов`язання сталося з вини кредитора, суд відповідно зменшує розмір збитків та неустойки, які стягуються з боржника. Суд має право зменшити розмір збитків та неустойки, які стягуються з боржника, якщо кредитор умисно або з необережності сприяв збільшенню розміру збитків, завданих порушенням зобов`язання, або не вжив заходів щодо їх зменшення. Особа, яка порушила зобов`язання, звільняється від відповідальності за порушення зобов`язання, якщо вона доведе, що це порушення сталося внаслідок випадку або непереборної сили. Не вважається випадком, зокрема, недодержання своїх обов`язків контрагентом боржника, відсутність на ринку товарів, потрібних для виконання зобов`язання, відсутність у боржника необхідних коштів.

За ст. 549 ЦК України неустойкою (штрафом, пенею) є грошова сума або інше майно, які боржник повинен передати кредиторові у разі порушення боржником зобов?язання. Штрафом є неустойка, що обчислюється у відсотках від суми невиконаного або неналежно виконаного зобов`язання. Пенею є неустойка, що обчислюється у відсотках від суми несвоєчасно виконаного грошового зобов`язання за кожен день прострочення виконання. Боржник, який прострочив виконання грошового зобов`язання, на вимогу кредитора зобов`язаний сплатити на користь кредитора пеню в розмірі подвійної облікової ставки Національного банку України, що діяла у період, за який сплачується пеня. Договором може бути визначено менший розмір пені.

Відповідно до ст. 550 ЦК України право на неустойку виникає незалежно від наявності у кредитора збитків, завданих невиконанням або неналежним виконанням зобов?язання. Проценти на неустойку не нараховуються. Кредитор не має права на неустойку в разі, якщо боржник не відповідає за порушення зобов?язання (стаття 617 цього Кодексу).

Згідно зі ст. 551 ЦК України предметом неустойки може бути грошова сума, рухоме і нерухоме майно. Якщо предметом неустойки є грошова сума, її розмір встановлюється договором або актом цивільного законодавства. Розмір неустойки, встановлений законом, може бути збільшений у договорі, якщо таке збільшення не заборонено законом. Сторони можуть домовитися про зменшення розміру неустойки, встановленого актом цивільного законодавства, крім випадків, передбачених законом. Розмір неустойки може бути зменшений за рішенням суду, якщо він значно перевищує розмір збитків, та за наявності інших обставин, які мають істотне значення.

Відповідно до ч.1 ст. 73 ГПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

Згідно з вимогами ст. 74 ГПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень. У разі посилання учасника справи на невчинення іншим учасником справи певних дій або відсутність певної події, суд може зобов`язати такого іншого учасника справи надати відповідні докази вчинення цих дій або наявності певної події. У разі ненадання таких доказів суд може визнати обставину невчинення відповідних дій або відсутності події встановленою.

Відповідно до ст. 79 ГПК України наявність обставини, на яку сторона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, вважається доведеною, якщо докази, надані на підтвердження такої обставини, є більш вірогідними, ніж докази, надані на її спростування. Питання про вірогідність доказів для встановлення обставин, що мають значення для справи, суд вирішує відповідно до свого внутрішнього переконання.

Обов`язок з доказування слід розуміти як закріплену в процесуальному та матеріальному законодавстві міру належної поведінки особи, що бере участь у судовому процесі, із збирання та надання доказів для підтвердження свого суб`єктивного права, що має за мету усунення невизначеності, яка виникає в правовідносинах у разі неможливості достовірно з`ясувати обставини, які мають значення для справи. Важливим елементом змагальності процесу є стандарти доказування - спеціальні правила, яким суд має керуватися при вирішення справи. Ці правила дозволяють оцінити, наскільки вдало сторони виконали вимоги щодо тягаря доказування і наскільки вони змогли переконати суд у своїй позиції, що робить оцінку доказів більш алгоритмізованою та обґрунтованою. На сьогодні у праві існують такі основні стандарти доказування: баланс імовірностей (balance of probabilities) або перевага доказів (preponderance of the evidence); наявність чітких та переконливих доказів (clear and convincing evidence); поза розумним сумнівом (beyond reasonable doubt). Тлумачення змісту цієї статті свідчить, що нею покладено на суд обов`язок оцінювати докази, обставини справи з огляду на їх вірогідність, яка дозволяє дійти висновку, що факти, які розглядаються скоріше були (мали місце), аніж не були (постанова Верховного Суду у складі колегії суддів Касаційного господарського суду від 27.01.2022 у справі №917/996/20).

Статтею 13 ГПК України встановлено, що судочинство у господарських судах здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених цим Кодексом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених законом.

Принцип рівності сторін у процесі вимагає, щоб кожній стороні надавалася розумна можливість представляти справу в таких умовах, які не ставлять цю сторону у суттєво невигідне становище відносно другої сторони (п.87 рішення Європейського суду з прав людини у справі Салов проти України від 06.09.2005).

У Рішенні Європейського суду з прав людини у справі Надточий проти України від 15.05.2008 зазначено, що принцип рівності сторін передбачає, що кожна сторона повинна мати розумну можливість представляти свою сторону в умовах, які не ставлять її в суттєво менш сприятливе становище в порівнянні з опонентом.

Змагальність означає таку побудову судового процесу, яка дозволяє всім особам - учасникам певної справи відстоювати свої права та законні інтереси, свою позицію у справі.

Принцип змагальності є процесуальною гарантією всебічного, повного та об`єктивного з`ясування судом обставин справи, ухвалення законного, обґрунтованого і справедливого рішення у справі.

Статтею 86 ГПК України передбачено, що суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також вірогідність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів).

У рішенні Європейського суду з прав людини Серявін та інші проти України (SERYAVIN AND OTHERS v. UKRAINE) вказано, що усталеною практикою Європейського суду з прав людини, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (див. рішення у справі Руїс Торіха проти Іспанії (Ruiz Torija v. Spain) від 9 грудня 1994 року, серія A, №303-A, п.29). Хоча національний суд має певну свободу розсуду щодо вибору аргументів у тій чи іншій справі та прийняття доказів на підтвердження позицій сторін, орган влади зобов`язаний виправдати свої дії, навівши обґрунтування своїх рішень (див. рішення у справі Суомінен проти Фінляндії (Suominen v. Finland), №37801/97, п.36, від 1 липня 2003 року). Ще одне призначення обґрунтованого рішення полягає в тому, щоб продемонструвати сторонам, що вони були почуті. Крім того, вмотивоване рішення дає стороні можливість оскаржити його та отримати його перегляд вищестоящою інстанцією. Лише за умови винесення обґрунтованого рішення може забезпечуватись публічний контроль здійснення правосуддя (див. рішення у справі Гірвісаарі проти Фінляндії (Hirvisaari v. Finland), №49684/99, п.30, від 27 вересня 2001 року).

Господарський суд зазначає, що з матеріалів справи вбачається, що 12.06.2024 між Національним антикорупційним бюро України (замовник, позивач) та Товариством з обмеженою відповідальністю Таурі Компані (виконавець, відповідач) укладений договір про виконання робіт за державні кошти №294, із узгодженими додатками до нього, зокрема: додаток №1, який визначає перелік основних даних та вимог, а також зміст основних даних та вимог; додаток №2, який визначає стадії проєктування і перелік виконуваних робіт на суму 949000 грн.; додаток №3, який визначає характеристики об`єкта будівництва або виду робіт, назви документів обґрунтування та №№ частин, глав, таблиць, пунктів, а також розрахунок вартості та саму вартість, яка всього визначена у розмірі 949000 грн.; додаток №4, який визначає назви робіт, строк виконання та розрахунки (1 етап - 60 к.д. з дати укладення договору; 2 етап - 30 к.д. з дати завершення 1 етапу; 3 етап - 5 к.д. з дати завершення 2 етапу; 4 етап - 15 к.д. з дати завершення 3 етапу).

За умовами договору №294 від 12.06.2024 сторонами узгоджено, що:

- виконавець взяв на себе зобов`язання своїми силами і засобами, на власний ризик виконати за завданням замовника роботи з розроблення проєктно-кошторисної документації на об`єкт, у тому числі забезпечення та супровід проведення експертизи проєктно-кошторисної документації;

- п.1.2 договору сторонами узгоджено, що перелік основних даних та вимог до об`єкту визначені у додатку 1, який є невід`ємною частиною договору;

- відповідно до п.п. 5.1, 5.3, 5.7, 5.9 договору строк виконання робіт та передання їх результату замовнику становить не більше 110 (сто десять) календарних днів з дати укладення договору, враховуючи 5 (п`ять) календарних днів на розгляд та затвердження проектно-кошторисної документації на об`єкт; передання-прийняття виконаних робіт здійснюється за місцезнаходженням замовника, шляхом підписання акта після передання виконавцем замовнику документів, зазначених у п.5.6 договору; роботи вважаються переданими виконавцем та прийняті замовником з моменту підписання сторонами акта;

- за п.6.1 договору замовник зобов`язаний, зокрема: надати виконавцю усі вихідні дані, необхідні для виконання робіт, визначити експертну організацію, яка проводить експертизу; прийняти роботи, виконані на умовах та в строки, визначені цим договором; своєчасно та в повному обсязі оплачувати виконані роботи відповідно до умов договору;

- згідно з п.6.3 договору виконавець зобов`язаний, зокрема, забезпечити виконання робіт у строки та на умовах, встановлених цим договором;

- згідно з п.п. 8.1, 8.6, 8.8.1 договору за порушення своїх зобов`язань за договором сторони несуть відповідальність, передбачену цим договором та чинним законодавством України; за повне невиконання виконавцем зобов`язань, визначених у цьому договорі (невиконання договору взагалі, також коли виконавець не приступив до виконання зобов`язань протягом передбачених договором строків (термінів), відмову від договору тощо, тобто, коли замовник за результатом бездіяльності/неналежних дій виконавця не отримав у повному обсязі передбаченого предметом договору), виконавець зобов`язаний сплатити на користь замовника штраф у розмірі 30 (тридцяти) відсотків вартості робіт (ціни договору); за порушення строків виконання робіт, окрім випадків, передбачених п.8.1.1 договору, чи виконання робіт у неповному обсязі, порушення строку усунення недоліків виконаних робіт в період гарантійного строку виконавець зобов`язаний сплатити за вимогою замовника пеню у розмірі 0,1 відсотка вартості робіт, з яких допущено прострочення виконання, за кожний день прострочення, а за прострочення понад 30 (тридцять) днів додатково стягується штраф у розмірі 7 (семи) відсотків вказаної вартості;

- пунктами 9.1-9.4 договору передбачено, що сторони звільняються від відповідальності за часткове або повне невиконання зобов`язань за договором, якщо таке невиконання сталося внаслідок обставин непереборної сили (далі по тексту - форс-мажорні обставини); під форс-мажорними обставинами розуміються зовнішні та надзвичайні обставини, які не існували під час укладення договору, виникли незалежно від волі сторін, про виникнення яких сторони не могли знати та дії яких сторони не могли перешкодити за допомогою засобів та заходів, застосування яких у конкретній ситуації справедливо було б вимагати та очікувати від будь-якої із сторін; під форс-мажорними обставинами визнаються такі обставини непереборної сили, як пожежі, землетруси, війни, воєнні дії, окупації, терористичні акти, блокади, епідемії, страйки, повені, інші стихійні лиха, які перешкоджають виконанню сторонами своїх зобов`язань; сторона, яка потрапила під дію форс-мажорних обставин та виявилася внаслідок цього неспроможною виконувати зобов`язання за договором, зобов`язана не пізніше ніж за 3 (три) календарні дні з моменту їх виникнення в письмовій формі проінформувати про це іншу сторону; несвоєчасне інформування про форс-мажорні обставини позбавляє відповідну сторону права посилатися на ці обставини; підтвердженням наявності форс-мажорних обставин є довідка, видана компетентним органом за місцезнаходженням сторони, або визнання вказаних обставин актами державних органів або органів місцевого самоврядування України, яка була піддана дії обставин непереборної сили, або іншого компетентного органу; при виникненні форс-мажорних обставин строки/терміни виконання зобов`язань за договором відкладаються на час, протягом якого форс-мажорні обставини діють.

Господарський суд зауважує, що під час виконання договору між сторонами велось листування, а саме: у листі від 06.09.2024 №03/09-057 ТОВ Таурі Компані просило Національне антикорупційне бюро України для розробки розділу інженерно-технічних заходів цивільного захисту, який обов`язково повинен розроблятися у складі проектної документації з середніми та значними наслідками надати вихідні дані, згідно з п.6.2 ДСТУ 8773:2018 вихідні дані та вимоги на розроблення розділу ІТЗ ЦЗ у складі проектної документації на будівництво об`єктів надаються замовником; у листі від 06.09.2024 №03/09-058 ТОВ Таурі Компані просило Національне антикорупційне бюро України для визначення у проектній документації класу наслідків надати інформацію щодо кількості осіб, які можуть перебувати у будівлі за зазначеною адресою; у листі №09-288/27840 від 20.09.2024 Національне антикорупційне бюро України у відповідь на лист Товариства з обмеженою відповідальністю Таурі Компані від 06.09.2024 №03/09-057 надало вихідні дані та вимоги для розробки розділу інженерно-технічних заходів цивільного захисту у складі проектно-кошторисної документації на об`єкті (додатком до вказаного листа є вихідні дані та вимоги для розробки розділу інженерно-технічних заходів цивільного захисту у складі проектної документації); у листі №09-288/27890 від 20.09.2024 Національне антикорупційне бюро України у відповідь на лист Товариства з обмеженою відповідальністю Таурі Компані від 06.09.2024 №03/09-058 повідомило, що на об`єкті Національного бюро за адресою: м. Київ, вул. Дениса Монастирського, 3 періодично можуть перебувати до 600 осіб; листом від 26.09.2024 №09-288/28556 Національне антикорупційне бюро України розглянуло лист ТОВ Таурі Компані від 25.09.2024 №25/09-064 щодо погодження попередніх ключових рішень.

В подальшому сторонами вносились зміни до договору шляхом укладення додаткових договорів:

- 30.09.2024 укладений додатковий договір №1/413 (враховуючи листи виконавця від 16.09.2024 №16/09-061 (вх. від 17.09.2024 №288/25827-00), від 24.09.2024 №24/09-061 (вх. від 26.09.2024 №288/26526-00), яким пункт 5.1 договору виклали в новій редакції: строк виконання робіт та передання їх результату замовнику становить не більше 141 (сто сорок один) календарний день з дати укладення договору, враховуючи 5 (п`ять) календарних днів на розгляд та затвердження проектно-кошторисної документації на об`єкт; сторони мають право виконати взяті на себе зобов`язання достроково; додаток 1 та додаток 4 до договору викладено в нових редакціях, зокрема додаток №4 (1 етап - 60 к.д. з дати укладення договору; 2 етап - 61 к.д. з дати завершення 1 етапу; 3 етап - 5 к.д. з дати завершення 2 етапу; 4 етап - 15 к.д. з дати завершення 3 етапу);

- 30.12.2024 укладений додатковий договір №2/663 (враховуючи листи виконавця від 23.12.2024 №23/12-095 та доповнення до вказаного листа від 23.12.2024 №23/12-095-1, листи від 27.12.2024 №27/12-095 та №27/12-097-1, лист від 30.12.2024 №30/12-099, сертифікат №3000-24-2497 про форс-мажорні обставини (обставини непереборної сили) від 30.12.2024 №17/13-4/113, виданий Київською торгово-промисловою палатою), яким вирішено продовжити строк дії договору на 60 (шістдесят) календарних днів, тобто до 01.03.2025 включно та в пункті 1.4 договору цифри та слова « 2024 рік» замінено на цифри та слова « 2025 рік»; в абзаці 1 пункту 3.1 договору слова «у поточному році» замінено словами «у 2025 році»; в пункті 7.1 договору слова та цифри «до 31 грудня 2024 року» замінено на слова та цифри «до 01 березня 2025 року»;

- 28.02.2025 укладений додатковий договір №3/95 (враховуючи лист виконавця від 28.02.2025 №28/02-122), яким в пункті 7.1 договору слова та цифри «до 01 березня 2025 року» замінено на слова та цифри «до 26 березня 2025 року»;

- 26.03.2025 укладений додатковий договір №4/127, в якому сторони визначили ціну договору у розмірі 949890,96 грн. та у зв`язку з цим виклали додатки 2, 3 та 4 до договору в нових редакціях.

Так, 26.03.2025 укладений акт №1 приймання-передачі виконаних робіт до договору №294 від 12.06.2024 про те, що виконавцем виконано за завданням замовника роботи з розроблення проєктно-кошторисної документації на об`єкт згідно з договором про виконання робіт за державні кошти від 12 червня 2024 року №294 на суму 949890,96 грн.

Позивачем, на підставі п.8.6 договору, обраховано період прострочення виконання робіт за договором у загальній кількості 125 днів: 01.11.2024-19.12.2024 (49 днів); 09.01.2025-25.03.2025 (76 днів); при цьому, позивачем не враховано період з 20.12.2024 по 08.01.2025 у зв`язку з форс-мажором на підставі сертифіката №3000-24-2497 про форс-мажорні обставини (обставини непереборної сили) від 30.12.2024 №17/13-4/113, виданого Київською торгово-промисловою палатою.

Проаналізувавши наявні матеріали справи, враховуючи умови договору №294 від 12.06.2024, з урахуванням додаткового договору №1/413 від 30.09.2024, господарський суд дійшов висновку, що сторонами було узгоджено строк виконання робіт та передання їх результату замовнику - не більше 141 (сто сорок один) календарний день з дати укладення договору, тобто до 31.10.2024, проте фактично зобов`язання з виконання робіт та передання їх результату замовнику відбулось 26.03.2025 відповідно до підписаного акту №1. Інші додаткові угоди не змінювали строк виконання робіт, визначений п.5.1 договору.

Господарський суд наголошує, що строк виконання зобов`язання (робіт за договором) може збігатися зі строком договору, а може бути відмінним від нього, зокрема коли сторони погодили строк виконання відповідачем зобов`язання - не більше 141 (сто сорок один) календарний день з дати укладення договору, що не впливає на строк дій самого договору, який був продовжений сторонами в додаткових угодах №2/663, №3/95 та №4/127 (останнє до 26.03.2025 - дата підписання акту №1).

Господарський суд не приймає до уваги посилань відповідача на прострочення кредитора, оскільки позивач за умовами договору був зобов`язаний, зокрема, надати виконавцю усі вихідні дані, необхідні для виконання робіт та узгоджений додаток №1 до договору і визначає перелік основних даних та вимог. Окрім того, зміни до вказаного додатку, виходячи з текстів додаткових договорів вносились на підставі листів самого відповідача через три місяці після укладення договору та початку перебігу строку виконання зобов`язань відповідача. Таким чином, відповідачем не доведено, що позивач відмовився прийняти належне виконання, запропоноване боржником, або не вчинив дій, що встановлені договором, актами цивільного законодавства чи випливають із суті зобов`язання або звичаїв ділового обороту, до вчинення яких боржник не міг виконати свого обов`язку, наявність чого є необхідним для встановлення прострочення кредитора.

Посилання відповідача на невірне обрахування позивачем періодів нарахувань щодо строку дії форс-мажору не приймаються судом до уваги, оскільки:

- сертифікат торгово-промислової палати, який підтверджує наявність форс-мажорних обставин, не може вважатися беззаперечним доказом про їх існування, а повинен критично оцінюватися судом з урахуванням встановлених обставин справи та у сукупності з іншими доказами; адже визнання сертифіката торгово-промислової палати беззаперечним та достатнім доказом про існування форс-мажорних обставин (обставин непереборної сили) без надання судом оцінки іншим доказам суперечить принципу змагальності сторін судового процесу (постанови ОП КГС ВС від 19 серпня 2022 року у справі №908/2287/17)

- у сертифікаті №30000-24-2497 від 30.12.2024 про форс-мажорні обставини (обставини непереборної сили), виданому Київською торгово-промисловою палатою ТОВ Таурі Компані, засвідчено форс-мажорні обставини (обставини непереборної сили): зупинення строків адміністративного провадження, надання публічних (електронних публічних) послуг, що відповідно до законодавства надаються з використанням єдиних та державних реєстрів, держателем яких є Міністерство юстиції та визначено термін дії дата настання - 20 грудня 2024 року; дата закінчення - тривають на 30 грудня 2024 року;

- таким чином, станом на кінцеву дату виконання зобов`язання (31.10.2024) форс-мажор не існував, проте при обрахунку розміру пені позивачем не застосовано її в період з 20.12.2024 по 08.01.2025 у зв`язку з форс-мажором.

Посилання відповідача на невірний обрахунок суми неустойки виходячи з загальної суми договору не приймаються судом до уваги, оскільки п.8.6 договору чітко визначає розмір неустойки - пеня у розмірі 0,1 відсотка вартості робіт, з яких допущено прострочення виконання, за кожний день прострочення, а за прострочення понад 30 (тридцять) днів додатково стягується штраф у розмірі 7 (семи) відсотків вказаної вартості. При цьому ціна договору є твердою та була визначена у розмірі 949000 грн., не розділялась на окремі етапи, приймання яких також окремо за договором не здійснювалось, а тому вартість робіт сприймається як повна узгоджена ціна договору та обрахунок неустойки повинен здійснюватися із загальної суми договору як суми невиконаних вчасно зобов`язань.

Проаналізувавши наявні матеріали справи, враховуючи вищевстановлені обставини, господарський суд дійшов висновку, що відповідачем в порушення умов договору №294 від 12.06.2024 було допущено порушення строків виконання робіт та передання їх результату замовнику, в тому числі понад 30 днів, у зв`язку з чим позивачем правомірно застосовано до відповідача міру відповідальності за неналежне виконання своїх зобов`язань, визначену договором, а саме пеню (0,1 відсотка вартості робіт, з яких допущено прострочення виконання, за кожний день прострочення) та штраф (7 відсотків вказаної вартості). При цьому, господарський суд вказує, що розміри заявлених до стягнення з відповідача 118737,50 грн. пені та 66493 грн. штрафу є арифметично правильними та обґрунтованими.

Натомість відповідачем у відзиві на позовну заяву заявлено клопотання про зменшення розміру неустойки на 80% із посиланням, зокрема, на скрутне фінансове становище.

Відповідно до усталеної практики Верховного Суду право суду зменшити заявлені до стягнення суми штрафних санкцій пов`язане з наявністю виняткових обставин, встановлення яких вимагає надання оцінки поданим учасниками справи доказам та обставинам, якими учасники справи обґрунтовують як наявність підстав для зменшення розміру штрафних санкцій, так і заперечення щодо такого зменшення.

Вирішуючи питання про зменшення розміру пені та штрафу, які підлягають стягненню зі сторони, що порушила зобов`язання, суд повинен з`ясувати наявність значного перевищення розміром неустойки розміру збитків, а також об`єктивно оцінити, чи є цей випадок винятковим, виходячи з інтересів сторін, які заслуговують на увагу, ступеня виконання зобов`язань, причин неналежного виконання, незначного прострочення у виконанні зобов`язання, невідповідності розміру неустойки наслідкам порушення, негайного добровільного усунення стороною порушення та/або його наслідків тощо.

При цьому обов`язок доведення існування обставин, які можуть бути підставою для зменшення розміру заявленої до стягнення суми неустойки, покладається на особу, яка заявляє відповідне клопотання.

Встановивши відповідні обставини, суд вирішує питання стосовно можливості зменшення розміру заявленої до стягнення неустойки, що є правом суду, яке реалізується ним на власний розсуд (відповідний правовий висновок викладено у постановах Верховного Суду від 04.05.2018 у справі №917/1068/17, від 22.01.2019 у справі №908/868/18).

Визначення конкретного розміру зменшення штрафних санкцій належить до дискреційних повноважень суду. При цьому, реалізуючи свої дискреційні повноваження, які передбачені статтею 551 Цивільного кодексу України та статтею 233 Господарського кодексу України щодо права на зменшення розміру належних до сплати штрафних санкцій, суд, враховуючи загальні засади цивільного законодавства, передбачені статтею 3 Цивільного кодексу України (справедливість, добросовісність, розумність), має забезпечити баланс інтересів сторін та з дотриманням правил статті 86 Господарського процесуального кодексу України визначити конкретні обставини справи (як-то: ступінь вини боржника, його дії щодо намагання належним чином виконати зобов`язання, ступінь виконання зобов`язання боржником; майновий стан сторін, які беруть участь у зобов`язанні; не лише майнові, а й інші інтереси сторін, дії/бездіяльність боржника тощо), які мають юридичне значення, і з огляду на мотиви про компенсаційний, а не каральний характер заходів відповідальності з урахуванням встановлених обставин справи не допускати фактичного звільнення від їх сплати без належних правових підстав (відповідний правовий висновок викладено у постановах Верховного Суду від 08.10.2020 у справі №904/5645/19, від 14.04.2021 у справі №922/1716/20).

Суд також зауважує, що чинним законодавством не врегульований розмір (відсоткове співвідношення) можливого зменшення розміру штрафних санкцій. Відповідно, таке питання вирішується господарським судом згідно із статтею 86 Господарського процесуального кодексу України, тобто за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів (правові висновки Верховного Суду у постановах від 05.03.2019 у справі №923/536/18, від 10.04.2019 у справі №905/1005/18, від 06.09.2019 у справі №914/2252/18, від 14.07.2021 у справі №916/878/20).

Саме суди першої та апеляційної інстанцій користуються певною можливістю розсуду щодо зменшення розміру штрафних санкцій (неустойки), оцінюючи наявність та розмір збитків та інші обставини, які мають істотне значення (правові висновки Верховного Суду у постановах від 03.03.2021 у справі №925/74/19, від 02.06.2021 у справі №5023/10655/11 (922/2455/20).

Цієї позиції притримується і Верховний Суд у складі об`єднаної палати Касаційного господарського суду у постанові від 19.01.2024 у справі №911/2269/22, зазначивши, що в питаннях підстав для зменшення розміру неустойки правовідносини у кожному спорі про її стягнення є відмінними, оскільки кожного разу суд, застосовуючи дискрецію для вирішення цього питання, виходить з конкретних обставин, якими обумовлене зменшення штрафних санкцій, які водночас мають узгоджуватися з положеннями статті статті 551 Цивільного кодексу України, а також досліджуватися та оцінюватися судом в порядку статей 86, 210, 237 Господарського процесуального кодексу України.

Такий підхід є усталеним в судовій практиці. Індивідуальний характер підстав, якими у конкретних правовідносинах обумовлюється зменшення судом розміру неустойки (що підлягає стягненню за порушення зобов`язання), а також дискреційний характер визначення судом розміру, до якого суд її зменшує, зумовлюють висновок про відсутність універсального максимального і мінімального розміру неустойки, на який її може бути зменшено, що водночас вимагає, щоб цей розмір відповідав принципам верховенства права.

Проаналізувавши наявні матеріали справи, взявши до уваги характер спірних правовідносин, ступінь виконання зобов`язання, поведінку відповідача, недоведення умисності прострочення виконання зобов?язань, а також обставини форс-мажору в частині збоїв у роботі держ реєстрів, враховуючи також відсутність в матеріалах справи доказів, які б свідчили про завдання позивачу збитків внаслідок порушення строків виконання договірних зобов`язань та фактичне виконання договору, беручи до уваги засади справедливості, добросовісності, розумності, як складові елементи загального конституційного принципу верховенства права, закріплені у пункті 6 статті 3, частині третій статті 509 та частинах першій, другій статті 627 ЦК України, зважаючи на правову природу штрафних санкцій та їх основне призначення компенсаційного, а не карального характеру, перевіривши всі доводи сторін і врахувавши всі істотні обставини, а також інтереси сторін, які заслуговують на увагу, господарський суд з урахуванням вищезазначених висновків Верховного Суду вважає, що у даному випадку наявні обставини, які є підставою для застосування положень ст. 551 ЦК України та зменшення розміру пені та штрафу на 40%. За таких обставин суд дійшов висновку про часткове задоволення позовних вимог Національного антикорупційного бюро України та стягнення з відповідача 71242,50 грн. пені та 39895,80 грн. штрафу, що разом становить 111138,30 грн. неустойки, в решті позову судом відмовляється.

Господарський суд наголошує, що стягнення з відповідача пені та штрафу у повному обсязі не є співмірним з обставинами даної справи, поведінкою відповідача (вчиненими діями в процесі виконання договору), частково виниклим форс-мажором, а також з урахуванням відсутності в матеріалах справи доказів збитків від прострочення, суд вважає, що зменшення розміру пені та штрафу на 40% виходячи з обставин даної справи не призводить до нівелювання значення штрафних санкцій як відповідальності за порушення виконання зобов`язання та відповідає співмірності і загальним засадами цивільного законодавства.

Доводи позивача про відсутність підстав для зменшення розміру неустойки не приймаються судом до уваги з підстав, викладених вище.

Іншого сторонами не доведено.

Інші доводи сторін не створюють підстав для іншої оцінки судом спірних правовідносин.

Інші наявні в матеріалах справи докази вищевикладених висновків суду не спростовують.

Відповідно до ч.9 ст. 129 ГПК України судові витрати по сплаті судового збору за подання позовної заяви через систему Електронний суд покладаються на відповідача як на сторону, з неправильних дій якої виник спір.

Керуючись ст.ст. 129, 232, 233, 236-238, 240, 241, 247-252 Господарського процесуального кодексу України, суд -

ВИРІШИВ:

1.Позовні вимоги Національного антикорупційного бюро України - задовольнити частково.

2.Стягнути з Товариства з обмеженою відповідальністю Таурі Компані (75024, Херсонська обл., Херсонський р-н, с. Чорнобаївка, вул. Покровська, буд. 38, ) на користь Національного антикорупційного бюро України (03035, м. Київ, вул. Дениса Монастирського, буд. 3, ) 111138 /сто одинадцять тисяч сто тридцять вісім/ грн. 30 коп. штрафних санкцій та 2422 /дві тисячі чотириста двадцять дві/ грн. 40 коп. судового збору.

3.В решті позову - відмовити.

Рішення господарського суду набирає законної сили в порядку ст. 241 Господарського процесуального кодексу України та може бути оскаржено в апеляційному порядку до Південно-західного апеляційного господарського суду шляхом подачі апеляційної скарги у строки, визначені ст. 256 ГПК України.

Повне рішення складено 10 квітня 2026 р. у зв`язку з введенням в м. Одесі графіків відключень електроенергії через масовані атаки країни-агресора, обстріл об`єктів критичної інфраструктури, тривалу відсутність електроенергії у суді.

Суддя Ю.С. Бездоля