ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
ДНІПРОПЕТРОВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
УХВАЛА

21.04.2026 м. ДніпроСправа № 904/1585/26

За позовом Акціонерного товариства "Національна акціонерна компанія "Нафтогаз України" (01601, м. Київ, вул. Б. Хмельницького, буд. 6; ідентифікаційний код 20077720)

до Комунального підприємства теплових мереж "Криворіжтепломережа" (50000, м. Кривий Ріг Дніпропетровської області, пров. Цісик Квітки, буд. 9; ідентифікаційний код 03342184)

про стягнення 48 694 999 грн. 74 коп.

Суддя Загинайко Т.В.

Без участі представників сторін

ВСТАНОВИВ:

Позивач - Акціонерне товариство "Національна акціонерна компанія "Нафтогаз України" звернувся до Господарського суду Дніпропетровської області з позовною заявою (вх.№1246/26 від 25.03.2026) до Комунального підприємства теплових мереж "Криворіжтепломережа" про стягнення 48 694 999 грн. 74 коп., що складає 25 602 362 грн. 35 коп. - основного боргу за природний газ, поставлений за договором від 24.09.2020 №5137-КП-5/ПТ, 3 835 816 грн. 61 коп. - 3% річних та 19 256 820 грн. 78 коп. - інфляційних нарахувань.

Також просить стягнути з відповідача 584 340 грн. 00 коп. - судових витрат.

Позовну заяву було подано без додержання вимог, встановлених статтею 164 Господарського процесуального кодексу України, у зв`язку з чим ухвалою Господарського суду Дніпропетровської області від 30.03.2026 про залишення позовної заяви без руху позовну заяву залишено без руху, встановлено позивачу строк для усунення недоліків - 7 днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

У подальшому, позивачем подано заяву (вх.№16192/26 від 06.04.2026) про усунення недоліків, відповідно до якої позивачем було виправлено недоліки позовної заяви та виконано вимоги суду, зазначені в ухвалі суду від 30.03.2026.

Ухвалою Господарського суду Дніпропетровської області від 13.04.2026 прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження у справі, постановлено розгляд справи здійснювати за правилами загального позовного провадження, призначено підготовче засідання, яке відбудеться 13.05.2026 о 15:30 год.

Відповідач у клопотанні (вх.№17784/26 від 14.04.2026) про участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції просить задовольнити заяву про участь у судовому засіданні поза межами приміщення суду у режимі відеоконференцзв`язку за допомогою системи EASYCON, провести судове засідання по справі №904/1585/26 призначеної о 13.05.2026р. о 15 год. 30 хв., та всі інші засідання у даній справі з використанням власних технічних засобів, у разі відсутності технічної можливості проведення судового засідання поза межами приміщення суду у режимі відеоконференції прошу здійснити розгляд справи за наявними матеріалами.

Також відповідач у відзиві (вх.№17790/26 від 14.04.2026) на позовну заяву про стягнення грошових коштів залучити до розгляду справи у якості третіх осіб, що не заявляють самостійних вимог на стороні відповідача: - Кабінет Міністрів України (, 01008, м. Київ, вул. Михайла Грушевського, 12/2); - Міністерство фінансів України код (, 01008, м. Київ, вул. Грушевського, 12); - Міністерство розвитку громад, територій та інфраструктури України, (, 01135, м. Київ, проспект Берестейський (раніше Перемоги), буд. 14); Дніпропетровську обласну військову адміністрацію (, адреса: 49004, м. Дніпро, пр. Олександра Поля, 1), відмовити у стягненні інфляційних втрат та 3% річних у межах сум, зазначених у протоколах. В обґрунтування відзиву посилається на те, що: - з матеріалів справи вбачається, що позивачем, знаючи про сплив строків позовної давності не подано до суду, як це передбачено процесуальним законодавством разом із першою заявою по суті (для позивача це позовна заява) заяви (клопотання) про поновлення процесуальних строків, тому позивач позбувся права на подання клопотання про поновлення строків, згідно ст. 118 ГПК України - право на вчинення процесуальних дій втрачається із закінченням встановленого законом або призначеного судом строку, отже строки позовної давності мають бути застосовані судом; - КПТМ "Криворіжтепломережа" внесено до Реєстру підприємств, що беруть участь у процедурі врегулювання заборгованості на сайті Мінінфраструктури; - до Закону № 1730 були внесені зміни Законом України № 2479-IX від 29.07.202 "Про особливості регулювання відносин на ринку природного газу та у сфері теплопостачання під час дії воєнного стану та подальшого відновлення їх функціонування", Закон №2479-IX встановлює заборону (мораторій) на підвищення тарифів для населення, гарантує підприємствам ТЕЦ/ТКЕ компенсацію різниці між економічно обґрунтованими витратами та "замороженим" тарифом за рахунок держбюджету, Закон № 1730-VIII визначає саму процедуру верифікації цієї різниці, саме згідно з цим законом територіальні комісії перевіряють розрахунки підприємств ТЕК та видають протоколи про підтверджені суми; - на підприємстві відповідача існує підтвердження суми заборгованості держави перед КПТМ "Криворіжтепломережа" у розмірі 1 160 648 187, 39 грн., яку держава, як кредитор, заборгувала підприємству відповідача, КПТМ "Криворіжтепломережа" не платило за газ не тому, що не хотіло, а тому, що держава (Кредитор у широкому сенсі) не виконала свій обов`язок з виплати компенсації; - для встановлення істини під час розгляду справи, та задля об`єктивності процесу до розгляду справи слід залучити третіх осіб, що не заявляють самостійних вимог, а саме Кабінет Міністрів України (КМУ) - як орган, що відповідає за розробку та виконання державних програм, зокрема щодо виділення субвенцій на покриття різниці в тарифах (згідно із Законом № 2479-IX), Міністерство фінансів України - як орган, що безпосередньо здійснює фінансування видатків з державного бюджету, саме вони "тримають кошти", які не надійшли до позивача, Міністерство розвитку громад, територій та інфраструктури України (Мінвідновлення) - як орган, що веде Реєстр підприємств за Законом №1730 та координує процес врегулювання заборгованості, Дніпропетровську обласну військову адміністрація - як орган, чия територіальна комісія видала протоколи, які підтверджують факт наявності боргу держави перед КПТМ "Криворіжтепломережа".

Позивач у відповіді (вх.№18008/26 від 14.04.2026) на відзив просить суд прийняти до розгляду та долучити до матеріалів справи №904/1585/26 відповідь на відзив, позовні вимоги Акціонерного товариства "Національна акціонерна компанія "Нафтогаз України" задовольнити в повному обсязі, посилаючись на те, що: - зі змісту відзиву на позовну заяву, відповідач заперечує проти позову, але жодним чином не спростовує обставин та правової позиції позивача, викладених за змістом позовної заяви, і доведених позивачем належними та допустимими доказами, відзив на позовну заяву не містить належних заперечень щодо наведених позивачем обставин та правових підстав позову, з якими відповідач не погоджується, із посиланням на відповідні докази та норми права, а також мотивів їх визнання або відхилення; - відповідно до статті 257 ЦК України, загальна позовна давність встановлюється тривалістю у три роки, однак, згідно з пунктом 19 Прикінцевих та перехідних положень ЦК України (зі змінами, внесеними відповідно до Закону України "Про внесення змін до Податкового кодексу України та інших законодавчих актів України щодо дії норм на період дії воєнного стану" № 2120-IX від 15.03.2022), у період дії в Україні воєнного, надзвичайного стану строки, визначені статтями 257-259, 362, 559, 681, 728, 786, 1293 цього Кодексу, продовжуються на строк його дії, Указом Президента України від 24.02.2022 № 64/2022 "Про введення воєнного стану в Україні" введено в Україні воєнний стан із 05 години 30 хвилин 24 лютого 2022 року строком на 30 діб, в подальшому указами Президента України строк дії воєнного стану в Україні неодноразово продовжувався, в умовах дії воєнного стану строк звернення до суду (позовна давність) було продовжено від початку воєнного стану до 29 січня 2024 року, а після 30 січня 2024 року перебіг такого строку зупинився; - 4 вересня 2025 року набрав чинності Закон України "Про внесення зміни до розділу "Прикінцеві та перехідні положення" Цивільного кодексу України щодо поновлення перебігу позовної давності" від 14.05.2025 № 4434-IX, Закон скасовував зупинення строків позовної давності на період дії воєнного стану, шляхом виключення п. 19 розділу "Прикінцеві та перехідні положення" Цивільного кодексу України, разом із цим, частиною 1 статті 259 ЦК України визначено, що позовна давність, встановлена законом, може бути збільшена за домовленістю сторін, так, пунктом 9.3 Договору сторони передбачили, що строк, у межах якого сторони можуть звернутися до суду з вимогою про захист своїх прав за цим договором (строк позовної давності), у тому числі щодо стягнення основної заборгованості, пені, штрафів, інфляційних нарахувань, відсотків річних, встановлюється тривалістю у 5 (п`ять) років, тобто позивачем не пропущено строк позовної давності; - щодо твердження відповідача про те, що його внесено в реєстр підприємств, що беруть участь у процедурі врегулювання заборгованості, то зазначена відповідачем обставина не відповідає дійсності; - Наказом Мінрозвитку від 02.04.2026 №711 Комунальне підприємство теплових мереж "Криворіжтепломережа" виключено з Реєстру теплопостачальних та теплогенеруючих організацій, підприємств централізованого водопостачання та водовідведення, що беруть участь у процедурі врегулювання заборгованості; - залучення третіми особами, які не заявляють самостійних вимог, а саме Кабінет Міністрів України, Міністерство фінансів України, Міністерство розвитку громад, територій та інфраструктури України, Дніпропетровську обласну військову адміністрацію, - не є доцільним, оскільки на жодні права та обов`язки зазначених осіб рішення у даній справі не може вплинути.

Відповідач у запереченні (вх.№18374/26 від 15.04.2026) на позовну заяву про стягнення грошових коштів зазначає, що: - спірні правовідносини виникли по договору № 5137-КП-5/ПТ від 24.09.2020, Комунальне підприємство теплових мереж "Криворіжтепломережа" було включено до реєстру в 2017 році та перебувало там до 02.04.2026 року, тому нарахування по спірному договору інфляційних втрат та 3%річних припадають на період знаходження підприємства відповідача в Реєстрі, а, отже, й під юридичний вплив відповідного законодавства щодо врегулювання заборгованості теплопостачальних та теплогенеруючих підприємств, в тому числі норм Закону України №2479-ІХ; - згідно із Законом № 2479-IX держава встановила мораторій на підвищення тарифів та взяла на себе обов`язок відшкодувати різницю в тарифах; - КМУ та Мінфін є органами, відповідальними за розробку порядку та безпосереднє фінансування цих видатків, невиконання державою свого обов`язку призвело до неможливості вчасного розрахунку відповідача з позивачем (прострочення кредитора в розумінні ст. 613 ЦК України); - рішення Господарського суду у даній справі про стягнення з відповідача інфляційних втрат та 3% річних безпосередньо вплине на права та обов`язки Кабінету Міністрів України та Міністерства фінансів України, у разі задоволення позовних вимог щодо стягнення інфляційних втрат та 3% річних, КПТМ "Криворіжтепломережа" буде змушене реалізувати своє право на регресну вимогу до держави (в особі вказаних органів) про відшкодування завданих збитків, оскільки нарахування цих сум стало прямим наслідком невиконання державою обов`язку з фінансування різниці в тарифах, встановленого Законом №2479-IX (держава не створила умов для оплати), право регресної вимоги (ст. 1191 ЦК України) до КМУ та Мінфіну про відшкодування збитків, повязано з тим, що ці нарахування є прямим наслідком відсутності законодавчо гарантованого бюджетного фінансування, обов`язок з їх фактичної оплати у майбутньому ляже на Державний бюджет України, встановлений судом розмір заборгованості (інфляційних втрат та 3% річних) та підстави її виникнення напряму пов`язані з невиконанням державою в особі вказаних органів законодавчо закріпленого обов`язку щодо повного та своєчасного відшкодування різниці в тарифах (Закон № 2479-IX); - неможливість відповідача (підприємства ТЕК) розрахуватися з позивачем є наслідком бюджетного недофінансування, за яке відповідають вказані треті особи; - рішення у цій справі стане преюдиційною підставою для виникнення грошових зобов`язань Державного бюджету перед відповідачем, відсутність коштів у бюджеті (згідно ст. 617 ЦК України) зазвичай не вважається форс-мажором, але у випадку з КПТМ "Криворіжтепломережа" та тарифами - це спеціальна правова конструкція, де держава сама створила умови для неплатежу з усіма негативними явищами у майбутньому; - якщо держава потенційно буде платити ці гроші (інфляційні втрати та 3% річних) в майбутньому (через регрес), вона має бути в цьому процесі зараз (в особі компетентних органів), щоб захищатися.

Розглянувши клопотання відповідача (вх.№17784/26 від 14.04.2026) про участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції суд вважає, що воно підлягає частковому задоволенню з огляду на таке.

Відповідно до приписів статті 197 Господарського процесуального кодексу України учасник справи, його представник має право брати участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду або у приміщенні іншого суду за умови наявності в суді відповідної технічної можливості, про яку суд зазначає в ухвалі про відкриття провадження у справі, крім випадків, коли явка цього учасника справи в судове засідання визнана судом обов`язковою. Учасник справи, його представник подає заяву про участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду або у приміщенні іншого суду не пізніше ніж за п`ять днів до судового засідання. Копія заяви в той самий строк надсилається іншим учасникам справи. Суддя (суддя-доповідач) розглядає заяву учасника справи, його представника про участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду або у приміщенні іншого суду без повідомлення учасників справи. За результатами розгляду заяви постановляється ухвала. Учасник справи, його представник бере участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду з використанням власних технічних засобів та засобів електронної ідентифікації, що мають високий рівень довіри, відповідно до вимог законів України "Про електронні документи та електронний документообіг" та "Про електронну ідентифікацію та електронні довірчі послуги", у порядку, визначеному Положенням про Єдину судову інформаційно-комунікаційну систему та/або положеннями, що визначають порядок функціонування її окремих підсистем (модулів). У разі відсутності в учасника справи, його представника засобів електронної ідентифікації, передбачених абзацом першим цієї частини, ідентифікація такої особи здійснюється відповідно до вимог Закону України "Про Єдиний державний демографічний реєстр та документи, що підтверджують громадянство України, посвідчують особу чи її спеціальний статус". Ризики технічної неможливості участі у відеоконференції поза межами приміщення суду, переривання зв`язку тощо несе учасник справи, його представник, який подав відповідну заяву, крім випадку коли суд після призначення судового засідання чи під час такого засідання втратив технічну можливість забезпечити проведення відеоконференції. Використовувані судом і учасниками судового процесу технічні засоби і технології мають забезпечувати належну якість зображення та звуку, а також інформаційну безпеку. Учасникам судового процесу має бути забезпечена можливість чути та бачити хід судового засідання, ставити запитання і отримувати відповіді, здійснювати інші процесуальні права та обов`язки. Відеоконференція, в якій беруть участь учасники судового процесу, їх представники, фіксується судом, який розглядає справу, за допомогою технічних засобів відео- та звукозапису. Відео- та звукозапис відеоконференції долучаються до матеріалів справи в порядку, визначеному Положенням про Єдину судову інформаційно-комунікаційну систему та/або положеннями, що визначають порядок функціонування її окремих підсистем (модулів).

Згідно з пунктом 45 Положення про порядок функціонування окремих підсистем (модулів) Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи, затвердженого рішення Вищої ради правосуддя від 17.08.2021 №1845/0/15-21 (надалі - Положення) Підсистема відеоконференцзв`язку забезпечує відео- та звукозапис судових засідань, бронювання (резервування) залів судових засідань, можливість подання учасниками справи під час проведення судового засідання в режимі відеоконференції документів (у тому числі процесуальних документів, письмових та електронних доказів тощо); можливість користувачам брати участь у засіданнях інших органів та установ системи правосуддя в режимі відеоконференції. Особливості порядку проведення таких засідань можуть встановлюватися відповідними органами та установами системи правосуддя. Нормативно-правовими актами ДСА України затверджується робота з технічними засобами фіксування судового засідання під час здійснення судового засідання. Інструкція користувача підсистеми відеоконференцзв`язку розробляється адміністратором ЄСІТС та розміщується на вебсторінці технічної підтримки користувачів ЄСІТС за вебадресою wiki.court.gov.ua. Особливості вчинення окремих процесуальних дій з використанням підсистеми відеоконференцзв`язку визначаються процесуальним законодавством.

За наявності в суді технічної можливості учасник справи у порядку, встановленому процесуальним законом, може брати участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду за допомогою власних технічних засобів. Ризики технічної неможливості участі у відеоконференції поза межами приміщення суду, переривання зв`язку тощо несе учасник справи, який подав відповідну заяву (пункт 46 Положення).

Відповідно до пункту 49 Положення для участі в судовому засіданні в режимі відеоконференції учасник справи повинен попередньо зареєструватися в Електронному кабінеті. Учасник справи також повинен перевірити наявні у нього власні технічні засоби на відповідність технічним вимогам, визначеним Інструкцією користувача підсистеми відеоконференцзв`язку, для роботи із системою відеоконференцзв`язку.

Суд ухвалює рішення про можливість проведення засідання в режимі відеоконференції за умови наявності в суді відповідної технічної можливості (наявність обладнання та можливість його використання у визначені день і час) (пункт 50 Положення).

Одночасно суд звертає увагу відповідача на те, що за приписами статті 197 Господарського процесуального кодексу України учасник справи має право подати заяву про участь в режимі відеоконференції у одному судовому засіданні, а не у всіх, які мають відбутися.

Крім того, суд вважає за необхідне зазначити, що проведення відеоконференції судом відбувається за допомогою підсистеми відеоконференцзв`язку "ЄСІТС", платформа відеоконференцзв`язку "EasyCon" судом не використовується.

Отже, клопотання Комунального підприємства теплових мереж "Криворіжтепломережа" (вх.№17784/26 від 14.04.2026) про участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції підлягає задоволенню у частині проведення судового засідання 13.05.2026 о 15:30 год. у режимі відеоконференції.

Враховуючи вищевикладене, керуючись статтями 197, 234, 235 Господарського процесуального кодексу України, господарський суд, -

УХВАЛИВ:

1. Задовольнити клопотання Комунального підприємства теплових мереж "Криворіжтепломережа" (вх.№17784/26 від 14.04.2026) про участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції частково.

2. Судове засідання, призначене на 13.05.2026 о 15:30 год., відбудеться поза межами приміщення суду в режимі відеоконференції з представником Комунального підприємства теплових мереж "Криворіжтепломережа" (Демченко А.Г.) за допомогою підсистеми відеоконференцзв`язку "ЄСІТС".

Відеоконференція з представником Комунального підприємства теплових мереж "Криворіжтепломережа" (Демченко А.Г.) за допомогою підсистеми відеоконференцзв`язку "ЄСІТС" відбудеться в Господарському суді Дніпропетровської області в залі судових засідань №1-107.

3. Попередити представника Комунального підприємства теплових мереж "Криворіжтепломережа" (Демченко А.Г.) про те, що ризики технічної неможливості участі у відеоконференції поза межами приміщення суду, переривання зв`язку тощо несе учасник справи, який подав відповідну заяву (частина 5 статті 197 Господарського процесуального кодексу України).

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Інформацію про дату та час розгляду справи можна отримати за електронною адресою суду: http://dp.arbitr.gov.ua/sud5005/spisok/csz

Повний текст ухвали підписано 22.04.2026.

Суддя Т.В. Загинайко