УХВАЛА

ПРО ЗУПИНЕННЯ ПРОВАДЖЕННЯ У СПРАВІ

м. Київ

17.04.2026Справа № 910/14941/25

Господарський суд міста Києва у складі судді ДЖАРТИ В.В., за участю секретаря судового засідання Рєпкіної Ю.Є., розглянувши у відкритому судовому засіданні матеріали справи

за позовом ДЕПАРТАМЕНТУ ЕКОНОМІКИ ТА ІНВЕСТИЦІЙ ВИКОНАВЧОГО ОРГАНУ КИЇВСЬКОЇ МІСЬКОЇ РАДИ (КИЇВСЬКОЇ МІСЬКОЇ ДЕРЖАВНОЇ АДМІНІСТРАЦІЇ)

до ДЕРЖАВНОГО ПІДПРИЄМСТВА "НАУКОВО-ДОСЛІДНИЙ, ВИРОБНИЧИЙ АГРОКОМБІНАТ "ПУЩА-ВОДИЦЯ"

за участі третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору на стороні відповідача Товариства з обмеженою відповідальністю "Конкорд-ДС Плюс"

про повернення безпідставно набутого майна (коштів) у розмірі 38 992 402,94 грн (з урахуванням клопотання про збільшення розміру позовних вимог від 03.02.2026)

Представники учасників процесу згідно з протоколом від 17.04.2026,

ВСТАНОВИВ:

У грудні 2025 року ДЕПАРТАМЕНТ ЕКОНОМІКИ ТА ІНВЕСТИЦІЙ ВИКОНАВЧОГО ОРГАНУ КИЇВСЬКОЇ МІСЬКОЇ РАДИ (КИЇВСЬКОЇ МІСЬКОЇ ДЕРЖАВНОЇ АДМІНІСТРАЦІЇ) (далі - позивач, Департамент) звернувся до Господарського суду міста Києва із позовом до ДЕРЖАВНОГО ПІДПРИЄМСТВА "НАУКОВО-ДОСЛІДНИЙ, ВИРОБНИЧИЙ АГРОКОМБІНАТ "ПУЩА-ВОДИЦЯ" (далі - відповідач, Підприємство) про стягнення безпідставно набутого майна (коштів) у розмірі 38 932 139,25 грн, з яких: 30 541042,93 грн основної суми безпідставно збережених коштів, 6 537 112,92 грн інфляційних втрат та 1 853 983,40 грн три проценти річних.

Свої позовні вимоги позивач обґрунтовує ухиленням відповідача від виконання обов`язку сплати грошових коштів, як пайової участі у створенні соціальної та інженерно-транспортної інфраструктури міста Києва.

Ухвалою суду від 04.12.2025 вказану позовну заяву було залишено без руху та встановлено Департаменту строк для усунення недоліків позовної заяви протягом десяти днів з дня вручення даної ухвали шляхом надання до суду документа, що підтверджує сплату судового збору у встановленому порядку і розмірі.

12.12.2025 (сформовано 12.12.2025) через систему "Електронний суд" Департаментом була подана заява про усунення недоліків із доданими до неї документами на усунення недоліків позовної заяви, зокрема, доказами сплати суми судового збору.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 02.02.2026 вищевказану позовну заяву прийнято до розгляду, відкрито провадження в справі № 910/14941/25, постановлено здійснювати розгляд справи за правилами загального позовного провадження в закритому судовому засіданні, підготовче засідання призначено на 02.02.2026 та встановлено строки для вчинення процесуальних дій.

19.01.2026 через систему "Електронний суд" представником відповідача подано відзив на позовну заяву.

20.01.2026 через систему "Електронний суд" представником відповідача подано клопотання про залучення до участі у справі третьої особи, яке не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору.

21.01.2026 через систему "Електронний суд" представником відповідача подано клопотання про призначення судової експертизи.

27.01.2026 через систему "Електронний суд" представником позивача подано відповідь на відзив.

За наслідком підготовчого засідання 02.02.2026 судом постановлено ухвалу про залучення до участі у справи третю особу, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору на стороні відповідача Товариство з обмеженою відповідальністю "Конкорд-ДС Плюс" (далі - третя особа, Товариство), зобов`язання позивача направити третій особі копію позовної заяви з додатками не пізніше двох днів з дня вручення копії даної ухвали, а докази такого направлення надати суду, запропоновано третій особі у строк протягом п`ятнадцяти днів з дня одержання даної ухвали надати суду письмові пояснення щодо позову та/або відзиву, складені з урахуванням вимог статті 168 ГПК України та відкладено підготовче засідання у справі на 04.03.2026.

02.02.2026 через систему «Електронний суд» Департаментом до суду були подані заперечення на клопотання про призначення судової будівельно-технічної експертизи.

Підприємством 02.02.2026 до суду через систему «Електронний суд» були подані заперечення на відповідь на відзив.

04.02.2026 (сформовано 03.02.2026) позивачем до суду через систему «Електронний суд» була подана заява про збільшення, в якій Департамент просив суд стягнути з відповідача на свою користь 38 992 402,94 грн, з яких: пайовий внесок 30 295 483,10 грн, інфляційні втрати 6 696 140,38 грн, три проценти річних 2 000 779,46 грн на створення соціальної та інженерно-транспортної інфраструктури міста Києва.

26.02.2026 (сформовано 25.02.2026) через систему «Електронний суд» від Товариства до суду надійшли пояснення третьої особи.

03.03.2026 відповідачем до суду через систему «Електронний суд» були подані письмові пояснення щодо заперечень позивача на клопотання про призначення експертизи.

У підготовчому засіданні 04.03.2026 суд, заслухавши пояснення сторін щодо поданого клопотання про призначення експертизи, дійшов висновку про відмову в його задоволенні з огляду на наступне.

Згідно з положеннями статті 100 Господарського процесуального кодексу України про призначення експертизи суд постановляє ухвалу, в якій зазначає підстави проведення експертизи, питання, з яких експерт має надати суду висновок, особу (осіб), якій доручено проведення експертизи, перелік матеріалів, що надаються для дослідження, та інші дані, які мають значення для проведення експертизи. Якщо суд доручає проведення експертизи кільком експертам чи експертним установам, суд в ухвалі призначає провідного експерта або експертну установу. В ухвалі про призначення експертизи суд попереджає експерта про кримінальну відповідальність за завідомо неправдивий висновок та за відмову без поважних причин від виконання покладених на нього обов`язків.

Судова експертиза призначається лише у разі дійсної потреби у спеціальних знаннях для встановлення фактичних даних, що входять до предмета доказування, тобто у разі, коли висновок експерта не можуть замінити інші засоби доказування.

Питання про призначення судової експертизи повинно вирішуватися лише після ґрунтовного вивчення обставин справи і доводів сторін щодо необхідності такого призначення.

Отже, експертиза призначається судом у випадку необхідності встановлення фактів (обставин), дані про які вимагають спеціальних знань, та які мають суттєве значення для правильного вирішення спору по суті. Аналогічна правова позиція міститься в пункті 2, 5 постанови Пленуму Вищого господарського суду України №4 "Про деякі питання практики призначення судової експертизи" від 23.03.2012.

Так відповідач обґрунтовував необхідність призначення експертизи тим, що між сторонами існують суперечності щодо розміру пайової участі, розміру площі, яка має включатися в розрахунок сплати пайової участі, достовірності даних у Розрахунку обсягу пайової участі, даних про будівництво об`єктів соціальної інфраструктури, об`єктів інженерної, транспортної інфраструктури, об`єктів енергетики, зв`язку та дорожнього господарства, а також щодо вартості таких об`єктів

Суд зазначає, що згідно з пунктом 1 статті 39-3 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» технічна інвентаризація об`єкта нерухомого майна - це комплекс робіт з метою визначення складу, фактичної площі, об`єму, технічного стану та/або визначення змін зазначених характеристик за певний період часу із виготовленням відповідних документів (матеріалів технічної інвентаризації, технічного паспорта) з використанням Реєстру будівельної діяльності.

Відповідно до пункту 2 розділу І «Загальні положення» Інструкції про порядок проведення технічної інвентаризації об`єктів нерухомого майна, затвердженої наказом Державного комітету будівництва, архітектури та житлової політики України від 24.05.2001 № 127 (далі - Інструкція), яка була чинна на момент введення в експлуатацію Житлового будинку № 7.4, № 7.5, № 7.6 та трансформаторної підстанції 10/0,4 кВ № 7.10 (за ГП): замовник технічної інвентаризації- власник об`єкта нерухомого майна (у тому числі земельної ділянки), об`єкта незавершеного будівництва; замовник будівництва; особа, яка має право на спадщину (за запитом нотаріуса); особа, яка має інші речові права на об`єкт нерухомого майна, у тому числі на земельну ділянку, на якій розташовано такий об`єкт; орган, уповноважений управляти майном (у тому числі житлово-будівельні, дачні та гаражні кооперативи, садові товариства); технічна інвентаризація- комплекс робіт з обмірювання об`єкта нерухомого майна з визначенням його складу , фактичної площі та об`єму, технічного стану та/або з визначенням змін зазначених характеристик за певний період часу (у разі наявності попередньої інвентаризаційної справи) із виготовленням необхідних документів (матеріалів технічної інвентаризації, технічного паспорта) та обов`язковим внесенням відомостей про об`єкт нерухомого майна до Реєстру об`єктів нерухомого майна (після створення цього Реєстру).

Частина друга статті 39-3 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» передбачає, що технічна інвентаризація об`єкта нерухомого майна проводиться юридичною особою або фізичною особою - підприємцем, у складі яких працює один або більше відповідальних виконавців окремих видів робіт (послуг), пов`язаних із створенням об`єктів архітектури, які пройшли професійну атестацію та отримали кваліфікаційний сертифікат на право виконання робіт із технічної інвентаризації об`єктів нерухомого майна відповідно до Закону України «Про архітектурну діяльність».

Згідно з частиною 1 статті 1 Закону України «Про архітектурну діяльність» архітектор (інженер) , що має кваліфікаційний сертифікат, - фахівець, який за результатами атестації отримав такий сертифікат, що надає йому повноваження ведення особистої діяльності у сфері архітектурної діяльності, і який несе відповідальність за результати своєї роботи.

Статтею 17 Закону України «Про архітектурну діяльність» установлено, що громадянам, які пройшли професійну атестацію, видається відповідний кваліфікаційний сертифікат. Видача кваліфікаційного сертифіката здійснюється на підставі прийнятого рішення про видачу кваліфікаційного сертифіката шляхом внесення запису до Єдиної державної електронної системи у сфері будівництва. Громадяни, які пройшли професійну атестацію, набувають права на виконання відповідних видів робіт з дня внесення до Єдиної державної електронної системи у сфері будівництва запису про кваліфікаційний сертифікат.

Відповідно до інформації, наведеної у зазначених сертифікатах ІУ06, ІУ44, ІУ22, які розміщено в Реєстрі будівельної діяльності на порталі Єдиної державної електронної системи у сфері будівництва (далі - ЄДССБ), у розділі «Технічна інвентаризація» визначено відповідальною атестованою особою сертифікованого інженера: Ясенка Віталія Віталійовича (АЕ 002920).

Згідно з інформацією з ЄДССБ Ясенко В.В. (АЕ 002920) є експертом, що засвідчується сертифікатом АЕ 002920 (Технічна інвентаризація об`єктів нерухомого майна). Електронне посилання: https://econstruction.gov.ua/certified_persons_detail/071940959?prof=2.

Згідно з частиною 2 пункту 30 розділу І «Загальні положення» Інструкції, замовники технічної інвентаризації об`єктів нерухомого майна забезпечують повноту і достовірність надання відомостей і документів, необхідних для здійснення технічної інвентаризації.

Відтак, технічна інвентаризація передбачає проведення кваліфікованим інженером комплексу заходів з виїздом на об`єкт, зокрема, кваліфікованим інженером визначається склад та площа будівлі. Кваліфікований інженер оглядає усі збудовані приміщення та класифікує їх до відповідних категорій, що визначені Інструкцією та передбачені формою технічного паспорту.

Разом з позовною заявою Департамент подав до суду технічні інвентаризації, а саме: витяги з ЄДССБ щодо технічної інвентаризації стосовно об`єктів будівництва на які нараховано кошти пайової участі.

Разом з відзивом на позовну заяву Відповідачем надано довідки ТОВ «ПРОЕКТТЕХСЕРВІСГРУП» щодо показників на житловий, громадський чи виробничий будинок, господарські будівлі, захисні споруди підписані Ясенко В.В.

У наданих документах технічної інвентаризації, які підписано кваліфікованим інженером, експертом Ясенко В.В. (АЕ 002920) зазначено всю інформацію по кожному збудованому об`єкту будівництва, які використовувались під час проведення розрахунку розміру пайової участі.

Наведене нівелює необхідність у спеціальних знаннях для встановлення фактичних даних.

Надалі у підготовчому засіданні 04.03.2026 судом була розглянута заява Департаменту про збільшення розміру позовних вимог.

Приписами частини 1 статті 42 Господарського процесуального кодексу України передбачено, що учасники справи мають право: 1) ознайомлюватися з матеріалами справи, робити з них витяги, копії, одержувати копії судових рішень; 2) подавати докази; брати участь у судових засіданнях, якщо інше не визначено законом; брати участь у дослідженні доказів; ставити питання іншим учасникам справи, а також свідкам, експертам, спеціалістам; 3) подавати заяви та клопотання, надавати пояснення суду, наводити свої доводи, міркування щодо питань, які виникають під час судового розгляду, і заперечення проти заяв, клопотань, доводів і міркувань інших осіб; 4) ознайомлюватися з протоколом судового засідання, записом фіксування судового засідання технічними засобами, робити з них копії, подавати письмові зауваження з приводу їх неправильності чи неповноти; 5) оскаржувати судові рішення у визначених законом випадках; 6) користуватися іншими визначеними законом процесуальними правами.

Крім прав та обов`язків, визначених у статті 42 цього Кодексу: 1) позивач вправі відмовитися від позову (всіх або частини позовних вимог), відповідач має право визнати позов (всі або частину позовних вимог) - на будь-якій стадії судового процесу; 2) позивач вправі збільшити або зменшити розмір позовних вимог - до закінчення підготовчого засідання або до початку першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження; 3) відповідач має право подати зустрічний позов у строки, встановлені цим Кодексом (частини 2 статті 46 ГПК України).

З огляду на викладене, дотримуючись вище наведених норм процесуального законодавства, суд дійшов висновку про прийняття заяви позивача про збільшення позовних вимог та вирішив здійснювати подальший розгляд справи у межах заявлених позовних вимог з урахуванням збільшення, а саме щодо стягнення з відповідача 38 992 402,94 грн, з яких: пайовий внесок 30 295 483,10 грн, інфляційні втрати 6 696 140,38 грн, три проценти річних 2 000 779,46 грн на створення соціальної та інженерно-транспортної інфраструктури міста Києва.

У підготовчому засіданні 04.03.2026 судом була оголошена перерва до 25.03.2026.

20.03.2026 через систему «Електронний суд» Департаментом до суду були подані додаткові пояснення.

Товариством 25.03.2026 (сформовано 24.03.2026) до суду через систему «Електронний суд» було подане клопотання про долучення доказів.

25.03.2026 через систему «Електронний суд» відповідачем до суду було подане клопотання про відкладення підготовчого засідання з підстав того, що ухвалою Верховного Суду від 12.03.2026 у справі №922/1993/25 передано на розгляд Великої Палати Верховного Суду справу № 922/1993/25 з метою відступу від висновку Великої Палати Верховного Суду, викладеного у постанові від 22.09.2021 у справі № 904/2258/20, щодо застосування підпунктів 3, 4 пункту 2 розділу ІІ Прикінцевих та перехідних положень Закону України "Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо стимулювання інвестиційної діяльності в Україні" (пайовий внесок має бути розрахований на підставі нормативно-правових актів, чинних на момент виникнення у відповідача обов`язку щодо сплати пайового внеску), шляхом його уточнення та конкретизації щодо розрахунку пайового внеску та застосування нормативно-правових актів стосовно основних показників опосередкованої вартості спорудження житла за регіонами України.

У підготовчому засіданні 25.03.2026 судом було розглянуте клопотання відповідача про відкладення підготовчого засідання та відмовлено в його задоволенні, через відсутність такої правової підстави відкладення підготовчого засідання у процесуальному законі, а саме щодо з`ясування питання щодо прийняття до свого провадження Великою Палатою Верховного Суду справи.

Підготовче засідання 25.03.2026 було відкладено на 17.04.2026 у зв`язку із наданням додаткового часу сторонам для ознайомлення із поданими третьою особою документами.

16.04.2026 Підприємством через систему «Електронний суд» до суду було подане клопотання про зупинення провадження в справі до закінчення розгляду Великою Палатою Верховного Суду справи № 922/1993/25.

У підготовчому засіданні 17.04.2026 суд, заслухавши думку представників учасників справи щодо клопотання відповідача про зупинення провадження у справі, дійшов висновку про його задоволення з огляду на наступне.

Відповідно до положень пункту 7 частини 1 статті 228 Господарського процесуального кодексу України суд може за заявою учасника справи, а також з власної ініціативи зупинити провадження у справі у випадку перегляду судового рішення у подібних правовідносинах (в іншій справі) у касаційному порядку палатою, об`єднаною палатою, Великою Палатою Верховного Суду.

З представленої суду позовної заяви вбачається, що Департамент в обґрунтування своєї правової позиції посилається на те, що пайовий внесок має бути розрахований на підставі нормативно-правових актів, чинних на момент виникнення у відповідача обов`язку щодо сплати пайового внеску.

Водночас, на розгляд Великої Палати Верховного Суду передано справу № 922/1993/25 з метою відступу від висновку Великої Палати Верховного Суду, викладеного у постанові від 22.09.2021 у справі № 904/2258/20, щодо застосування підпунктів 3, 4 пункту 2 розділу ІІ Прикінцевих та перехідних положень Закону України "Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо стимулювання інвестиційної діяльності в Україні" (пайовий внесок має бути розрахований на підставі нормативно-правових актів, чинних на момент виникнення у відповідача обов`язку щодо сплати пайового внеску), шляхом його уточнення та конкретизації щодо розрахунку пайового внеску та застосування нормативно-правових актів стосовно основних показників опосередкованої вартості спорудження житла за регіонами України.

Завдання та основні засади господарського судочинства визначені в статті 2 Господарського процесуального кодексу України, а саме, завданням господарського судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів, пов`язаних із здійсненням господарської діяльності, та розгляд інших справ, віднесених до юрисдикції господарського суду, з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав і законних інтересів фізичних та юридичних осіб, держави. Суд та учасники судового процесу зобов`язані керуватися завданням господарського судочинства, яке превалює над будь-якими іншими міркуваннями в судовому процесі. Основними засадами (принципами) господарського судочинства є верховенство права, рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом, гласність і відкритість судового процесу та його повне фіксування технічними засобами, змагальність сторін, диспозитивність, пропорційність, обов`язковість судового рішення, забезпечення права на апеляційний перегляд справи, забезпечення права на касаційне оскарження судового рішення у визначених законом випадках, розумність строків розгляду справи судом, неприпустимість зловживання процесуальними правами, відшкодування судових витрат сторони, на користь якої ухвалене судове рішення.

За приписами пункту 11 частини 1 статті 229 Господарського процесуального кодексу України провадження у справі зупиняється у випадках, встановлених пунктом 7 частини 1 статті 228 цього Кодексу - до закінчення перегляду в касаційному порядку.

Враховуючи подібність правовідносин у справі № 910/14941/25 та у справі № 922/1993/25 з урахуванням критеріїв подібності, суд вважає за необхідне зупинити провадження у справі № 910/14941/25 до закінчення перегляду Великою Палатою Верховного Суду справи № 922/1993/25. Аналогічних висновків дійшов Верховний Суд в ухвалі від 19.03.2026 у справі № 914/841/25 та ухвалі від 24.03.2026 у справі № 922/2053/25.

Керуючись статтями 228-229, 232-235 Господарського процесуального кодексу України, Господарський суд міста Києва, -

УХВАЛИВ:

1. Зупинити провадження у справі № 910/14941/25 за позовом ДЕПАРТАМЕНТУ ЕКОНОМІКИ ТА ІНВЕСТИЦІЙ ВИКОНАВЧОГО ОРГАНУ КИЇВСЬКОЇ МІСЬКОЇ РАДИ (КИЇВСЬКОЇ МІСЬКОЇ ДЕРЖАВНОЇ АДМІНІСТРАЦІЇ) про повернення безпідставно набутого майна (коштів) у розмірі 38 992 402,94 грн (з урахуванням клопотання про збільшення розміру позовних вимог від 03.02.2026) до закінчення розгляду Великою Палатою Верховного Суду справи № 922/1993/25.

2. Ухвала набирає законної сили 17.04.2026 та може бути оскаржена в порядку та строк, встановлені статтями 254-257 Господарського процесуального кодексу України.

Повна ухвала складена 20.04.2026.

СУДДЯ ВІКТОРІЯ ДЖАРТИ