УХВАЛА

м. Київ

27.04.2026Справа № 911/656/26

Господарський суд міста Києва у складі судді Лиськова М.О., розглянувши без виклику представників сторін матеріали справи

За позовом 6 Державного пожежно-рятувального загону Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у

Дніпропетровській області вул. Героїв Рятувальників, 6, м. Павлоград, Дніпропетровська область, 51400;

до Товариства з обмеженою відповідальністю "ДС ТЕХНОЛОГІЯ ДЛЯ ЖИТТЯ" вул. Євгена Коновальця, 31, офіс 400/10, м. Київ, 01133;

про визнання недійним пункту договору та стягнення 12 400,00 грн.,

ВСТАНОВИВ:

6 Державний пожежно-рятувальний загін Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Дніпропетровській області звернулося до Господарського суду Київської області з позовом до Товариства з обмеженою відповідальністю "ДС ТЕХНОЛОГІЯ ДЛЯ ЖИТТЯ" про визнання недійсним пункту 2.1 Договору про закупівлю товарів №2025/014 від 18.04.2025, укладеного між сторонами, в частині включення до ціни договору податку на додану вартість у розмірі 12 400,00 грн, та стягнення 12 400,00 грн безпідставно отриманих коштів.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 03.04.2026 прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження у справі №910/1761/26, її розгляд постановлено здійснювати за правилами спрощеного позовного провадження без виклику сторін (без проведення судового засідання).

20.04.2026 від відповідача надійшов відзив на позов, в котрому проти задоволення позовних вимог заперечує.

20.04.2026 відповідачем подано клопотання про призначення у справі товарознавчої експертизи.

20.04.2026 відповідачем подано до суду клопотання про розгляд справи №911/656/26 з у загальному позовному провадженні.

Відповідно до ч. 3 ст. 247 ГПК України при вирішенні питання про розгляд справи в порядку спрощеного або загального позовного провадження суд враховує: 1) ціну позову; 2) значення справи для сторін; 3) обраний позивачем спосіб захисту; 4) категорію та складність справи; 5) обсяг та характер доказів у справі, в тому числі чи потрібно у справі призначити експертизу, викликати свідків тощо; 6) кількість сторін та інших учасників справи; 7) чи становить розгляд справи значний суспільний інтерес; 8) думку сторін щодо необхідності розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження.

Згідно із ч. 6 ст. 250 ГПК України, якщо суд вирішив розглянути справу в порядку спрощеного позовного провадження, але в подальшому за власною ініціативою або за клопотанням учасника справи постановив ухвалу про розгляд справи за правилами загального позовного провадження, розгляд справи починається зі стадії відкриття провадження у справі. У такому випадку повернення до розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження не допускається.

Частиною 2 статті 252 Господарського процесуального кодексу України передбачено, що розгляд справи по суті в порядку спрощеного провадження починається з відкриття першого судового засідання або через тридцять днів з дня відкриття провадження у справі, якщо судове засідання не проводиться.

Як убачається із змісту частини 3 статті 252 Господарського процесуального кодексу України підготовче засідання при розгляді справи у порядку спрощеного провадження не проводиться.

Натомість, суд звертає увагу на те, що положенням пункту 7 та пункту 8 частини 2 статті 182 Господарського процесуального кодексу України передбачено, що у підготовчому засіданні суд, в тому числі, з`ясовує, чи надали сторони докази, на які вони посилаються у позові і відзиві, а також докази, витребувані судом чи причини їх неподання; вирішує питання про проведення огляду письмових, речових і електронних доказів у місці їх знаходження; вирішує питання про витребування додаткових доказів та визначає строки їх подання, вирішує питання про забезпечення доказів, якщо ці питання не були вирішені раніше; вирішує питання про призначення експертизи, виклик у судове засідання експертів, свідків, залучення перекладача, спеціаліста.

Оскільки поданим сторонами у справі документами підтверджується, що матеріали справи містять суперечності щодо заявлених позовних вимог, що унеможливлює розгляд її в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін, суд вважає за необхідне перейти до розгляду справи за правилами загального позовного провадження за власною ініціативою, починаючи зі стадії відкриття провадження.

Керуючись ст. 182, 232-235, 247, 250 Господарського процесуального кодексу України, суд

УХВАЛИВ:

1. Розгляд справи №911/656/26 здійснювати в порядку загального позовного провадження.

2. Призначити підготовче засідання на 20.05.26 о 11:30 год. Засідання відбудеться у приміщенні Господарського суду міста Києва за адресою: м. Київ, вул. Богдана Хмельницького, 44- Б, зал № 4.

3. Викликати у підготовче засідання представників учасників справи. У відповідності до ст. 60 ГПК України надати документи, що підтверджують повноваження представників учасників справи.

4. Усі заяви, клопотання, заперечення подати до суду у строк до закінчення підготовчого провадження з дотриманням вимог до форми та змісту заяв з процесуальних питань, встановлених ст. 170 Господарського процесуального кодексу України.

5. Попередити позивача про те, що у разі ненадання господарському суду без поважних причин документів або нез`явлення його представника в підготовче чи в судове засідання, позов відповідно до п. 4 ч. 1 ст. 226 ГПК України може бути залишений без розгляду.

6. Попередити, що при ухиленні від виконання вимог суду можуть бути застосовані заходи процесуального примусу у вигляді штрафу, передбаченого ст. 135 Господарського процесуального кодексу України.

7. Звернути увагу сторін на положення статей 74, 80, 81 Господарського процесуального кодексу України щодо порядку подання доказів, наслідків неподання їх та доказів їх направлення іншим сторонам, а також щодо порядку витребування доказів. Звернути увагу сторін на те, що копії письмових доказів, які подаються, повинні бути оформлені у відповідності до вимог ч. 4 ст. 91 Господарського процесуального кодексу України.

8. Ухвала набирає законної сили після її підписання та не підлягає оскарженню окремо від рішення суду. Заперечення на ухвали, що не підлягають оскарженню окремо від рішення суду, включаються до апеляційної скарги на рішення суду.

Суддя М. О. Лиськов