ПІВНІЧНИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"20" квітня 2026 р. Справа№ 910/2987/25

Північний апеляційний господарський суд у складі колегії суддів:

головуючого: Майданевича А.Г.

суддів: Коротун О.М.

Суліма В.В.

за участю секретаря судового засідання: Гончаренка О.С.

представників сторін:

від позивача: Гаврилов Д.О.;

від відповідача: Франків Л.П.;

розглянувши у відкритому судовому засіданні в режимі відеоконференції апеляційну скаргу Державного агентства України з розвитку меліорації, рибного господарства та продовольчих програм

на рішення Господарського суду міста Києва від 14.10.2025, повний текст якого складений 16.10.2025,

у справі № 910/2987/25 (суддя Мандриченко О.В.)

за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Рибка Черкащини»

до Державного агентства України з розвитку меліорації, рибного господарства та продовольчих програм

про визнання протиправним та скасування окремого пункту наказу, визнання електронного аукціону таким, що не відбувся, та стягнення 135 691,24 грн

ВСТАНОВИВ:

Короткий зміст позовних вимог

У березні 2025 року Товариство з обмеженою відповідальністю "Рибка Черкащини" (далі-позивач, ТОВ «Рибка Черкащини») звернулося до Господарського суду міста Києва із позовом до Державного агентства України з розвитку меліорації, рибного господарства та продовольчих програм (далі - Держрибагентство, відповідач) про:

- визнання протиправним та скасування пункту 1.12 наказу Дежрибагенства №42 від 23.01.2025 в частині дискваліфікації переможця ТОВ "Рибка Черкащини" (номер лоту KR10MACRO2025, ідентифікатор аукціону BSE001-UA-617);

- визнання електронного аукціону за лотом KR10MACRO2025, ідентифікатор аукціону BSE001-UA-617, таким що не відбувся;

- стягнення з Державного агентства України з розвитку меліорації, рибного господарства та продовольчих програм суму гарантійного внеску у розмірі 135 691,24 грн.

Позовні вимоги обґрунтовані тим, що дії відповідача щодо дискваліфікації позивача згідно з пунктом 1.12 наказу № 42 від 23.01.2025 є протиправними, оскільки за твердженням позивача, ним в повному обсязі виконані вимоги Порядку здійснення спеціального використання водних біоресурсів, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 22.12.2023 № 1347 (далі - Порядок).

Короткий зміст рішення місцевого господарського суду та мотиви його ухвалення

Рішенням Господарського суду міста Києва від 14.10.2025 у справі № 910/2987/25 закрито провадження в частині вимог про визнання електронного аукціону за лотом KR10MACRO2025, ідентифікатор аукціону BSE001-UA-617 таким, що не відбувся. В іншій частині позов задоволено.

Визнано протиправним та скасовано пункт 1.12 наказу Державного агентства України з розвитку меліорації, рибного господарства та продовольчих програм № 42 від 23.01.2025 в частині дискваліфікації переможця Товариства з обмеженою відповідальністю "Рибка Черкащини", номер лоту KR10MACRO2025, ідентифікатор аукціону BSE001-UA-617.

Стягнуто з Державного агентства України з розвитку меліорації, рибного господарства та продовольчих програм на користь Товариства з обмеженою відповідальністю "Рибка Черкащини" гарантійний внесок у розмірі 135 694,24 грн та судовий збір у розмірі 4 844,48 грн.

Ухвалюючи рішення, суд першої інстанції виходив з того, що позовна вимога про визнання електронного аукціону за лотом KR10MACRO2025, ідентифікатор аукціону BSE001-UA-617, таким, що не відбувся, підлягає закриттю на підставі п. 2 ч. 1 ст. 231 Господарського процесуального кодексу України, установивши, що відповідно до протоколу від 23.01.2025 електронного аукціону за № BSE001-UA-617 такий аукціон вже визнано таким, що не відбувся, а отже в цій частині відсутній предмет спору.

Задовольняючи інші позовні вимоги, зокрема, щодо визнання протиправним та скасування пункту 1.12 наказу Держрибагентства від 23.01.2025 № 42 в частині дискваліфікації переможця ТОВ "Че-Фіш", номер лоту KR10MACRO2025, ідентифікатор аукціону BSE001-UA-617, а також щодо стягнення з Держрибагентства суму гарантійного внеску в розмірі 135 691,24 грн, місцевий господарський суд виходив з того, що позивачем повністю було дотримано вимоги пункту 44 Порядку.

Короткий зміст апеляційної скарги та її доводів

Не погоджуючись з рішенням Господарського суду міста Києва від 14.10.2025 у справі № 910/2987/25, Держрибагентство звернулося до Північного апеляційного господарського суду з апеляційною скаргою, у якій просить його скасувати як таке, що ухвалене з порушенням норм процесуального права, неправильним застосуванням норм матеріального права.

В обґрунтування наведеної позиції, викладеної у апеляційній скарзі відповідач зазначає, що пунктом 44 Порядку було визначено окремо витяг з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб підприємців та громадських формувань - для юридичних осіб та фізичних осіб підприємців - резидентів та окремо документи, що підтверджують повноваження особи на підписання договору (для юридичних осіб).

Таким чином, враховуючи, що позивачем не було дотримано повністю вимог 44 Порядку, а саме останнім до заявки про участь в аукціоні не надано документи, що підтверджують повноваження особи на підписання договору (для юридичних осіб) та документи що підтвердження сплати реєстраційного внеску, Держрибагентство, наказом від 23.01.2025 № 42 "Про дискваліфікацію переможців електронних аукціонів" правомірно дискваліфікувало позивача, як переможця електронного аукціону, що відбувся 15.01.2025.

Узагальнені доводи відзиву позивача на апеляційну скаргу

Позивач своїм правом згідно з ч. 1 ст. 263 Господарського процесуального кодексу України не скористався, письмового відзиву на апеляційну скаргу не надав, що відповідно до ч.3 ст.263 Господарського процесуального кодексу України не перешкоджає перегляду оскаржуваного рішення суду першої інстанції в апеляційному порядку.

Позивач у судовому засіданні наголошував на тому, що витяг з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань із зазначенням в ньому даних керівника - уповноваженої особи на здійснення дій від імені юридичної особи ТОВ "Рибка Черкащини" без доручення, без вказаних обмежень щодо представництва є таким документом, що підтверджує повноваження особи на підписання договору (для юридичних осіб).

Дії суду апеляційної інстанції щодо розгляду апеляційної скарги

Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу справ між суддями від 05.11.2025 апеляційну скаргу Державного агентства України з розвитку меліорації, рибного господарства та продовольчих програм на рішення Господарського суду міста Києва від 14.10.2025 у справі № 910/2987/25 передано на розгляд колегії суддів у складі: головуючий суддя Майданевич А.Г., суддів Коротун О.М., Сулім В.В.

Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 10.11.2025 відкрито апеляційне провадження за апеляційною скаргою Державного агентства України з розвитку меліорації, рибного господарства та продовольчих програм на рішення Господарського суду міста Києва від 14.10.2025 у справі № 910/2987/25 та призначено до судового розгляду на 22.12.2025.

Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 22.12.2025 відкладено розгляд апеляційної скарги Державного агентства України з розвитку меліорації, рибного господарства та продовольчих програм на рішення Господарського суду міста Києва від 14.10.2025 у справі № 910/2987/25 на 02.02.2026.

У судовому засіданні 02.02.2026 продовжено строк розгляду справи відповідно до ст.6 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод, та оголошено перерву у розгляді апеляційної скарги до 02.03.2026 у зв`язку з необхідністю врахування практики Верховного Суду з подібних правовідносин.

У судовому засіданні 02.03.2026 оголошено перерву у розгляді апеляційної скарги до 06.04.2026.

Судове засідання 06.04.2026 не відбулось у зв`язку з перебуванням судді Коротун О.М. у період з 23.03.2026 по 07.04.2026 на лікарняному.

Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 08.04.2026 призначено розгляд апеляційної скарги Державного агентства України з розвитку меліорації, рибного господарства та продовольчих програм на рішення Господарського суду міста Києва від 14.10.2025 у справі № 910/2987/25 на 20.04.2026.

Позиції учасників справи.

Представниця відповідача у суді апеляційної інстанції підтримала вимоги апеляційної скарги, просила її задовольнити, з підстав, викладених у ній, оскаржуване рішення місцевого господарського суду скасувати в частині визнання протиправним та скасування пункту 1.12 наказу Державного агентства України з розвитку меліорації, рибного господарства та продовольчих програм № 42 від 23.01.2025 в частині дискваліфікації позивача та стягнення з Держрибагенства на користь позивача гарантійного внеску у розмірі 135 694,24 грн та ухвалити в цій частині нове рішення, яким відмовити у задоволенні позовних вимог в цій частині.

20.04.2026 представник позивача був присутній у судовому засіданні в режимі відеоконференції. Крім того, від позивача надійшли додаткові пояснення, в яких він навів практику Верховного Суду, викладену у постанові від 31.03.2026 у справі №910/2505/25 з приводу аналогічних правовідносин та просив її врахувати, а також проти вимог апеляційної скарги заперечував, просив відмовити у її задоволенні, а оскаржуване рішення у даній справі залишити без змін.

Межі розгляду справи судом апеляційної інстанції.

Згідно зі статтею 269 Господарського процесуального кодексу України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги. Суд апеляційної інстанції досліджує докази, що стосуються фактів, на які учасники справи посилаються в апеляційній скарзі та (або) відзиві на неї. Докази, які не були подані до суду першої інстанції, приймаються судом лише у виняткових випадках, якщо учасник справи надав докази неможливості їх подання до суду першої інстанції з причин, що об`єктивно не залежали від нього. Суд апеляційної інстанції не обмежений доводами та вимогами апеляційної скарги, якщо під час розгляду справи буде встановлено порушення норм процесуального права, які є обов`язковою підставою для скасування рішення, або неправильне застосування норм матеріального права. У суді апеляційної інстанції не приймаються і не розглядаються позовні вимоги та підстави позову, що не були предметом розгляду в суді першої інстанції.

Відповідно до статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод кожній фізичній або юридичній особі гарантується право на розгляд судом упродовж розумного строку цивільної, кримінальної, адміністративної або господарської справи, а також справи про адміністративне правопорушення, в якій вона є стороною.

Європейський суд з прав людини щодо критеріїв оцінки розумності строку розгляду справи визначився, що строк розгляду має формувати суд, який розглядає справу. Саме суддя має визначати тривалість вирішення спору, спираючись на здійснену ним оцінку розумності строку розгляду в кожній конкретній справі, враховуючи її складність, поведінку учасників процесу, можливість надання доказів тощо.

Поняття розумного строку не має чіткого визначення, проте розумним слід вважати строк, який необхідний для вирішення справи відповідно до вимог матеріального та процесуального законів.

Європейський суд щодо тлумачення положення "розумний строк" в рішенні у справі "Броуган (Brogan) та інші проти Сполученого Королівства" роз`яснив, що строк, який можна визначити розумним, не може бути однаковим для всіх справ, і було б неприродно встановлювати один строк в конкретному цифровому виразі для усіх випадків. Таким чином, у кожній справі виникає проблема оцінки розумності строку, яка залежить від певних обставин.

Обов`язок суду, це дослідити основні доводи (аргументи) сторін та з особливою прискіпливістю й ретельністю - змагальні документи, що стосуються прав та свобод (ст. 6 Конвенції).

Належне мотивування судового рішення: демонструє сторонам, що суд почув їхні позиції, а не проігнорував їх; надає сторонам можливість вирішити питання про доцільність його оскарження; забезпечує ефективний апеляційний перегляд справи; забезпечує можливість здійснювати суспільний контроль за правосуддям (п.22 Висновку № 3 КРЄС, рішення ЄСПЛ у справі «Мала проти України» від 03.07.2014).

Ефективність справедливого розгляду - сторони процесу мають право представити перед судом ті аргументи, які вони вважають важливими для справи. Такі аргументи мають бути «почуті», тобто ретельно розглянуті судом. (рішення ЄСПЛ від 19.04.1993 у справі «Краска проти Швейцарії»).

Вмотивованість судового рішення захищає особу від сваволі суду (рішення ЄСПЛ у справі «Руїз Торіха проти Іспанії»).

Вмотивованість - це вимога до суду наводити письмово в рішенні судження, пояснення про наявність чи відсутність фактів, які є основою для висновку суду. Це також пояснення суду, чому він виніс саме таке рішення, погодився з одними та відкинув інші доводи ( постанова ВПВС від 10.06.2021 у справі № 11-104сам21).

Процесуальні норми призначені забезпечити належне відправлення правосуддя та дотримання принципу правової визначеності, а також про те, що сторони повинні мати право очікувати, що ці норми застосовуються. Принцип правової визначеності застосовується не лише щодо сторін, але й щодо національних судів (DIYA 97 v. UKRAINE, №19164/04, §47, ЄСПЛ, від 21 жовтня 2010 року).

Застосовуючи процесуальні норми, національні суди повинні уникати як надмірного формалізму, який може вплинути на справедливість провадження, так і надмірної гнучкості, яка призведе до анулювання вимог процесуального законодавства (рішення ЄСПЛ у справі "ТОВ "Фріда" проти України" від 08.12.2016).

Враховуючи викладене, з метою повного, всебічного та об`єктивного розгляду справи, з огляду на ст.ст.2,7,13 ГПК України, на положення Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод та практику Європейського суду з прав людини, справа №910/2987/25 розглядалась протягом розумного строку, з наданням часу учасникам апеляційного провадження для ознайомлення з позицією один одного та заслухавши їх у відкритому судовому засіданні.

Обставини справи, встановлені судом першої та перевірені судом апеляційної інстанції, визначення відповідно до них правовідносин

Товариство з обмеженою відповідальністю "Рибка Черкащини" брало участь в аукціоні BSE001-UA-617 (номер лоту KR10MACRO2025).

Порядок проведення аукціону визначається Порядком здійснення спеціального використання водних біоресурсів, затвердженого Постановою Кабінету Міністрів України від 22 грудня 2023 року № 1347 (далі - Порядок), в якому визначається механізм реалізації процедури продажу на аукціоні шляхом проведення електронних торгів права на укладення договорів на право спеціального використання водних біоресурсів у рибогосподарських водних об`єктах (їх частинах), що укладаються для реалізації квот добування (вилову).

Після завершення аукціону з ідентифікатором BSE001-UA-617, відповідно до п. 46 Порядку, був сформований і оприлюднений протокол електронного аукціону в електронній торговій системі. Відповідно до цього протоколу позивач був визнаний переможцем торгів за лотом KR10MACRO2025.

Позивач підписав протокол аукціону шляхом накладання електронного підпису (КЕП), що базується на кваліфікованому сертифікаті відкритого ключа, та надіслав такий протокол оператору через електронний майданчик, а також провів повний розрахунок з оператором аукціону, яким (оператором) виступав ТОВ "ДЕРЖЗАКУПІВЛІ.ОНЛАЙН".

Проведення розрахунку підтверджується платіжною інструкцією № 1 від 10.01.2025 на суму 136 201,24 грн (510 грн - реєстраційний внесок + 135 691,24 грн - гарантійний внесок) з призначенням платежу "Гарантійний внесок для участі в державних торгах від ID 412416 згідно рахунку № ZK-001061636 від 10.01.2025".

23.01.2025 відбулося засідання комісії Державного агентства України з розвитку меліорації, рибного господарства та продовольчих програм (Держрибагентство) з підписання протоколів за результатами аукціонів з продажу права на укладення договорів на право спеціального використання водних біоресурсів у рибогосподарських водних об`єктах (їх частинах) шляхом електронних торгів.

При опрацюванні протоколів електронних торгів, комісією відповідача визначено, що в аукціоні з ідентифікатором BSE001-UA-617 та з номером лоту KR10MACRO2025 переможцем не дотримано пункту 52 Порядку, а саме не додано документа, що підтверджують повноваження особи на підписання договору (для юридичних осіб).

Рішенням Державного агентства України з розвитку меліорації, рибного господарства та продовольчих програм, прийнятим у формі наказу "Про дискваліфікацію переможців електронних аукціонів" від 23.01.2025 № 42, позивач був дискваліфікований, як переможець електронного аукціону (пункт 1.12. наказу).

Так, у пункті 1.12 вказаного наказу вказано, що позивач був дискваліфікований як переможець електронного аукціону відповідно до пункту 52 Порядку - до заявки про участь в аукціоні не надано документи, що підтверджують повноваження особи на підписання договору (для юридичних осіб).

Не погоджуючись з таким рішенням (щодо дискваліфікації) позивач звернувся до суду з даним позовом, посилаючись на те, що при поданні заявки про участь у аукціоні, виконуючи вимоги пункту 44 Порядку, позивачем було подано витяг з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань із зазначенням в ньому даних керівника - уповноваженої особи на здійснення дій від імені юридичної особи без доручення.

У відомостях з вищевказаного витягу зазначено, що Товариство з обмеженою відповідальністю "Рибка Черкащини" створено на підставі модельного статуту, затвердженого постановою КМУ № 1182 від 16.11.2011.

Тобто інформація щодо юридичної особи наявна в модельному статуті (в тому числі щодо повноважень директора), знаходиться у вільному доступі та не потребує доказування, додаткового підтвердження.

У п. 49 цього модельного статуту вказано, що директор (керівник) вирішує всі питання діяльності Товариства, крім тих, що належать до виключної компетенції загальних зборів.

Крім того, засновником позивача є та ж сама особа, що й її керівник, а саме відповідно до пп. 13) п. 2, ст. 9 Закону України "Про державну реєстрацію юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань" в Єдиному державному реєстрі містяться відомості, що керівником юридичної особи Товариства з обмеженою відповідальністю "Рибка Черкащини" є Шиманська Анна Миколаївна, тобто це особа, яка може вчиняти дії від імені юридичної особи без доручення. Це право підтверджено самим витягом з Єдиного державного реєстру по юридичній особі Товариству з обмеженою відповідальністю "Рибка Черкащини".

Як вбачається з протоколу від 23.01.2025, електронний аукціон за № BSE001-UA-617 визнано таким, що не відбувся.

Проте, як встановлено судом першої інстанції, після дискваліфікації позивача в аукціоні № BSE001-UA-617, організатором - Держрибагентством 27.01.2025 оголошено інший аукціон за тим самим лотом KR10MACRO2025, але з іншим ідентифікатором аукціону, а саме № BSE001-UA-20250127- 94252.

Переможцем вказаного лоту визначено Товариство з обмеженою відповідальністю "ЧЕ-ФІШ".

13.02.2025 Держрибагентством вже укладено договір та розміщено його на електронному майданчику.

Таким чином, позивач вказує на необґрунтованість дій відповідача щодо дискваліфікації позивача в аукціоні № BSE001-UA-617 та неповернення коштів гарантійного платежу.

Не погоджуючись з таким рішенням (щодо дискваліфікації) позивач звернувся з позовом у даній справі, в якому просив: визнати протиправним та скасувати пункт 1.12 наказу Дежрибагентства № 42 від 23.01.2025 в частині дискваліфікації переможця, Товариства з обмеженою відповідальністю "Рибка Черкащини", номер лоту KR10MACRO2025, ідентифікатор аукціону BSE001-UA-617; визнати електронний аукціон за лотом KR10MACRO2025, ідентифікатор аукціону BSE001-UA-617, таким, що не відбувся; та стягнути з Державного агентства України з розвитку меліорації, рибного господарства та продовольчих програм суму гарантійного внеску в розмірі 135 691,24 грн.

Суд першої інстанції в частині позовної вимоги позивача про визнання електронного аукціону за лотом KR10MACRO2025, ідентифікатор аукціону BSE001-UA-617, таким, що не відбувся закрив провадження у справі на підставі п. 2 ч. 1 ст. 231 Господарського процесуального кодексу України, установивши, що відповідно до протоколу від 23.01.2025 електронного аукціону за № BSE001-UA-617 такий аукціон вже визнано таким, що не відбувся, а отже в цій частині відсутній предмет спору.

Мотиви та джерела права, з яких виходить суд апеляційної інстанції при прийнятті постанови та оцінка аргументів учасників справи

Відповідно до частини першої статті 11 Цивільного кодексу України (далі - ЦК України) цивільні права та обов`язки виникають із дій осіб, що передбачені актами цивільного законодавства, а також із дій осіб, що не передбачені цими актами, але за аналогією породжують цивільні права та обов`язки.

Згідно частини першої статті 15 ЦК України кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання.

Статтею 16 ЦК України передбачено, що кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу.

Механізм реалізації процедури продажу на аукціоні шляхом проведення електронних торгів права на укладення договорів на право спеціального використання водних біоресурсів у рибогосподарських водних об`єктах (їх частинах), що укладаються для реалізації квот добування (вилову), визначено Порядком № 1347.

За змістом пункту 2 вказаного Порядку аукціон - це спосіб відчуження лота, за яким переможцем стає учасник аукціону, який в ході електронних торгів в електронній торговій системі запропонував найвищу ціну реалізації лота.

Згідно з пунктом 44 Порядку № 1347 після оприлюднення оголошення заявники сплачують гарантійний внесок, реєстраційний внесок на банківський рахунок оператора та подають заявку про участь в аукціоні через свій особистий кабінет в електронній торговій системі для реєстрації як учасника.

Заявка про участь в аукціоні повинна містити закриту цінову пропозицію, яка не може бути меншою за стартову ціну лота. Заявка подається заявником через особистий кабінет в електронній формі разом з такими документами: витяг з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань - для юридичних осіб та фізичних осіб - підприємців - резидентів; документ про реєстрацію у державі місцезнаходження заявника (витяг із торговельного, банківського або судового реєстру тощо), засвідчений згідно із законодавством держави його видачі, перекладений державною мовою, - для юридичних осіб - нерезидентів; документи, що підтверджують сплату гарантійного внеску та реєстраційного внеску; довідка довільної форми про відкриття банківського рахунка; довідка про відсутність заборгованості з платежів, контроль за справлянням яких покладено на контролюючі органи. У разі відсутності в документах інформації про кінцевого бенефіціарного власника юридичної особи заявник - юридична особа також подає за підписом керівника юридичної особи інформацію про кінцевого бенефіціарного власника або про відсутність кінцевого бенефіціарного власника з обґрунтуванням причини його відсутності у випадках, коли юридична особа відповідно до законодавства може не мати кінцевого бенефіціарного власника; довідка у довільній формі із зазначенням інформації про прийняття та/або неприйняття участі в аукціоні декількох юридичних та/або фізичних осіб, в яких одна і та сама фізична особа здійснює повноваження одноосібного виконавчого органу юридичних осіб та/або є кінцевим бенефіціарним власником (контролером) таких юридичних осіб; документи, що підтверджують повноваження особи на підписання договору (для юридичних осіб); довідка довільної форми із зазначенням контактної інформації про заявника (номер мобільного телефону, електронна адреса) та повідомлення про ознайомлення і відповідність вимогам пункту 40 цього Порядку.

Відповідно до пункту 50 Порядку № 1347 після завершення аукціону протокол аукціону підписується переможцем та оператором, через електронний майданчик якого переможцем подано цінову пропозицію, шляхом накладення електронного підпису, що базується на кваліфікованому сертифікаті відкритого ключа, та надсилається оператором на електронну пошту організатора протягом п`яти робочих днів з дня, що настає за днем формування протоколу аукціону. Організатор протягом десяти робочих днів з дня, що настає за днем формування такого протоколу, перевіряє відповідність переможця вимогам, визначеним пунктом 40 цього Порядку, підписує протокол аукціону шляхом накладення електронного підпису, що базується на кваліфікованому сертифікаті відкритого ключа, та опубліковує такий протокол в електронній торговій системі.

У пункті 52 Порядку № 1347 визначено підстави дискваліфікації переможця аукціону. Зокрема, за змістом цього пункту переможець дискваліфікується на підставі рішення організатора з таких підстав: з власної ініціативи - в разі подання переможцем письмової заяви про відмову від підписання протоколу аукціону або укладення договору на право здійснення промислу; непідписання протоколу аукціону або неукладення договору на право здійснення промислу у строки, передбачені пунктами 50 і 51 цього Порядку; виявлення організатором у переможця права на спеціальне використання більш як 14 відсотків встановленого обсягу лімітів для здійснення промислового рибальства у відповідному рибогосподарському водному об`єкті (його частині) з урахуванням пов`язаних з ним осіб у значенні, наведеному в підпункті 14.1.159 пункту 14.1 статті 14 Податкового кодексу України; виявлення у поданих переможцем документах недостовірних відомостей; невідповідність переможця вимогам пункту 40 цього Порядку; недотримання переможцем вимог пункту 44 цього Порядку; непроведення повного розрахунку з оператором - у випадку, передбаченому пунктом 53 цього Порядку.

У разі прийняття рішення про дискваліфікацію організатор через особистий кабінет дискваліфікує переможця з одночасним розміщенням наказу про дискваліфікацію переможця в електронній торговій системі із зазначенням причин такої дискваліфікації.

У такому разі центральна база даних формує новий протокол аукціону з визначенням переможцем учасника з наступною за величиною ціновою пропозицією, а за однакових цінових пропозицій - учасника, що подав її раніше, за умови, що таким учасником був зроблений щонайменше один крок аукціону, та відсутності звернення від такого учасника про відмову від очікування та відсутності факту натискання ним відповідної кнопки про відмову від очікування в особистому кабінеті.

У разі дискваліфікації переможця сплачений ним гарантійний внесок не повертається такому переможцю та за вирахуванням плати за участь (винагороди оператора), але не більше розміру гарантійного внеску, перераховується оператором, через електронний майданчик якого переможцем подано цінову пропозицію, на рахунок організатора, відкритий в органах Казначейства, зазначений ним в оголошенні, протягом трьох робочих днів з дня розміщення наказу про дискваліфікацію переможця в електронній торговій системі.

Отже, з системного аналізу наведених вище норм Порядку здійснення спеціального використання водних біоресурсів вбачається, що фактично за наслідками дискваліфікації переможця аукціону організатор аукціону приймає відповідний розпорядчий акт - наказ.

Відповідно до абзацу 2 пункту 58 Порядку № 1347 у разі коли аукціон визнано таким, що не відбувся, або аукціон було відмінено організатором у порядку, передбаченому пунктом 47 цього Порядку, гарантійні внески повертаються учасникам відповідними операторами не пізніше трьох робочих днів з дня настання такої події.

Судом першої інстанції встановлено, що наказом Державного агентства України з розвитку меліорації, рибного господарства та продовольчих програм від 23.01.2025 № 42 "Про дискваліфікацію переможців електронних аукціонів" (пункт 1.12. наказу) позивач був дискваліфікований.

Як уже зазначалося, підставою для дискваліфікації позивача як переможця електронного аукціону відповідач визначив ненадання ним до заявки про участь в аукціоні документів, що підтверджують повноваження особи на підписання договору (для юридичних осіб) та документи, що підтверджують сплату гарантійного внеску та реєстраційного внеску.

Разом із тим, за узагальненими висновками Великої Палати Верховного Суду, викладеними у постанові від 20.11.2024 у справі № 910/16580/23, врахованими місцевим господарським судом витяг з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань є належним та достатнім доказом підтвердження повноважень особи діяти від імені юридичної особи та підписувати договори.

Відповідно до Закону України "Про державну реєстрацію юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань" у Єдиному державному реєстрі містяться відомості про юридичну особу, зокрема про керівника юридичної особи та про інших осіб (за наявності), які можуть вчиняти дії від імені юридичної особи, дані про наявність обмежень щодо представництва юридичної особи.

У разі наявності такої інформації, підстави додатково підтверджувати ці повноваження документами - статутом, наказом, протоколом зборів засновників, як про те зазначає відповідач, відсутні, оскільки особа може покладатися на відомості з Єдиного державного реєстру як на достовірні.

Отже, у разі, якщо відповідні відомості щодо особи, яка має право вчиняти дії від імені юридичної особи, внесені до Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань, ці відомості є офіційним та достатнім підтвердженням повноважень керівника.

Водночас, у контексті наведеного колегія суддів вважає за необхідне врахувати висновки, викладені Великою Палатою Верховного Суду у постанові від 03.12.2025 у справі № 914/768/22, яку було зареєстровано в Єдиному Державному реєстрі судових рішень 12.01.2026 (касаційну скаргу у цій справі, що переглядається подано 11.01.2026), забезпечено надання загального доступу 13.01.2026, зокрема щодо презумпції достовірності відомостей, внесених до Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань.

Велика Палата Верховного Суду у вказаній постанові, серед іншого, відзначила, що законодавство покладає на юридичну особу обов`язок внести до Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань відомості про юридичну особу, в тому числі інформацію щодо обмеження повноважень керівника юридичної особи, які визначені установчими документами. Покладення на юридичну особу цього обов`язку створює презумпцію достовірності внесених до Єдиного державного реєстру відомостей з метою використання їх, зокрема, під час здійснення господарської діяльності та в межах господарських правовідносин.

Аналогічний висновок також викладений у постанові Верховного Суду від 31.03.2026 у справі № 910/2505/25 з подібних правовідносин.

Таким чином, місцевий господарський суд, задовольняючи частково позовні вимоги, правильно застосував презумпцію достовірності відомостей, внесених до Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань.

При цьому, суд встановив, що позивач при поданні заявки на участь у аукціоні, серед іншого, надав витяг з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб підприємців та громадських формувань із зазначенням в ньому даних керівника уповноваженої особи на здійснення дій від імені юридичної особи ТОВ "Рибка Черкащини" без доручення; відомості з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань містять інформацію про керівника та засновника юридичної особи позивача, тобто особи, яка може вчиняти дії від імені юридичної особи без доручення. Також, як зазначив місцевий господарський суд, у витягу вказано, що юридична особа позивача створена на підставі модельного статуту, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 16.11.2011 № 1182. Відповідно, наведене унеможливлювало виникнення сумніву щодо підтвердження повноважень керівника юридичної особи діяти від імені юридичної особи.

Встановлені місцевим господарським судом фактичні обставини цієї справи також свідчать, що позивач надав відповідачеві платіжну інструкцію від 10.01.2025 № 1 на суму 136 201,24 грн з призначенням платежу "Гарантійний внесок для участі в державних торгах від ID 412416 згідно із рахунком № ZK-001061636 від 10.01.2025".

Водночас, такі кошти сплачувались на підставі рахунку від 10.01.2025 № ZK-001061636 на суму 136 201,24 грн, виставленого позивачу організатором аукціону, вказана сума включала в себе як гарантійний платіж в розмірі 135 691,24 грн, так і реєстраційний платіж у розмірі 510,00 грн, загалом 136 201,24 грн.

Враховуючи вищевикладене, як правильно висновував суд першої інстанції, дії відповідача щодо дискваліфікації позивача згідно з пунктом 1.12 оспорюваного наказу є протиправними, оскільки позивачем виконані вимоги Порядку № 1347 та надані документи, що підтверджують повноваження особи на підписання договору (витяг з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань), а також документи, які підтверджують сплату реєстраційного внеску (такий платіж був здійснений на підставі виставленого організатором аукціону рахунку).

При цьому, вимога про стягнення 135 691,24 грн гарантійного внеску є похідною вимогою, оскільки кошти у вказаній сумі не повернуті позивачу саме у зв`язку з його дискваліфікацією, а відповідно до п. 58 Порядку, гарантійні внески повинні бути повернуті учасникам. Тому твердження відповідача про необхідність повернення зазначених коштів з Державного бюджету України є безпідставними.

Отже вимога позивача про стягнення з відповідача 135 691,24 грн гарантійного внеску є обґрунтованою та підлягає задоволенню.

З огляду на встановлені у цій справі фактичні обставини, суд першої інстанції дійшов обґрунтованого висновку про наявність підстав для часткового задоволення вимог заявленого позову.

У свою чергу, протилежні доводи відповідача не знайшли свого підтвердження під час перегляду рішення судом апеляційної інстанції, не узгоджуються із зазначеними висновками Верховного Суду та їм суперечать, тому відхиляються колегією суддів як безпідставні.

Враховуючи вищевикладене, колегія суддів приходить до висновку, що апеляційна скарга Державного агентства України з розвитку меліорації, рибного господарства та продовольчих програм на рішення Господарського суду міста Києва від 14.10.2025 у справі № 910/2987/25 не підлягає задоволенню.

На переконання колегії суддів апеляційного господарського суду, вирішуючи спір по суті заявлених позовних вимог, суд першої інстанції повно та всебічно дослідив обставини справи, дав їм належну правову оцінку, дійшов правильних висновків щодо прав та обов`язків сторін, які ґрунтуються на належних та допустимих доказах.

Висновки суду апеляційної інстанції за результатами розгляду апеляційної скарги

Відповідно до п. 3 ч. 2 ст. 129 Конституції України та ч. 1 ст. 74 ГПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень.

Суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів (ч. 1 ст. 86 ГПК України).

Належними є докази, на підставі яких можна встановити обставини, які входять в предмет доказування. Суд не бере до розгляду докази, які не стосуються предмета доказування. Предметом доказування є обставини, які підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення (ст. 76 ГПК України).

Докази, не подані у встановлений законом або судом строк, до розгляду судом не приймаються, крім випадку, коли особа, що їх подає, обґрунтувала неможливість їх подання у вказаний строк з причин, що не залежали від неї (ч. 8 ст. 80 ГПК України).

Таким чином, апелянтом не надано до суду належних і допустимих доказів на підтвердження тих обставин, на які він посилається в апеляційній скарзі. Доводи апеляційної скарги ґрунтуються на припущеннях та зводяться до намагань здійснити переоцінку обставин справи, вірно встановлених судом першої інстанції.

Отже, підсумовуючи наведене, колегія суддів дійшла висновку про те, що оскаржуване рішення суду прийнято у відповідності з вимогами матеріального та процесуального права, підстав його скасовувати або змінювати не вбачається.

Таким чином, апеляційна скарга Державного агентства України з розвитку меліорації, рибного господарства та продовольчих програм на рішення Господарського суду міста Києва від 14.10.2025 у справі № 910/2987/25 задоволенню не підлягає. Рішення Господарського суду міста Києва від 14.10.2025 у справі № 910/2987/25 слід залишити без змін.

З урахуванням відмови в задоволенні апеляційної скарги, судові витрати за розгляд справи в суді апеляційної інстанції покладаються на апелянта в порядку ст. 129 ГПК України.

Керуючись статтями 129, 240, 269, 270, 275, 276, 281-284 Господарського процесуального кодексу України, Північний апеляційний господарський суд

УХВАЛИВ:

1.Апеляційну скаргу Державного агентства України з розвитку меліорації, рибного господарства та продовольчих програм на рішення Господарського суду міста Києва від 14.10.2025 у справі № 910/2987/25 залишити без задоволення.

2. Рішення Господарського суду міста Києва від 14.10.2025 у справі № 910/2987/25 залишити без змін.

3. Судовий збір за розгляд справи у суді апеляційної інстанції покласти на апелянта.

4. Матеріали справи №910/2987/25 повернути до Господарського суду міста Києва.

Постанова набирає законної сили з дня її прийняття та може бути оскаржена у касаційному порядку відповідно до статей 286-289 Господарського процесуального кодексу України.

Повна постанова складена та підписана 22.04.2026.

Головуючий суддя А.Г. Майданевич

Судді О.М. Коротун

В.В. Сулім