номер провадження справи 22/47/26
ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ЗАПОРІЗЬКОЇ ОБЛАСТІ
УХВАЛА

16.04.2026 Справа № 908/834/26

м.Запоріжжя Запорізької області

Суддя Господарського суду Запорізької області Ярешко О.В., розглянувши заяву Департаменту комунальної власності та приватизації Запорізької міської ради про участь Голосової С.І. в судовому засіданні в режимі відеоконференції у справі № 908/834/26

за позовом: Комунального підприємства ГРАДПРОЕКТ (вул. Зелінського, буд. 3, м. Запоріжжя, 69037), має зареєстрований електронний кабінет

до відповідача: Товариства з обмеженою відповідальністю СОЮЗ-D (вул. Гоголя, буд. 43, м. Запоріжжя, 69002), відсутній зареєстрований електронний кабінет

третя особа-1, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні позивача: Департамент комунальної власності та приватизації Запорізької міської ради (пр. Соборний, буд. 206, м. Запоріжжя, 69126), має зареєстрований електронний кабінет

третя особа-2, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні позивача: Комунальне підприємство Виробниче ремонтно-експлуатаційне житлове об`єднання № 7 (пр. Металургів, буд. 11, м. Запоріжжя, 69032), має зареєстрований електронний кабінет

про звільнення приміщення

ВСТАНОВИВ:

Ухвалою Господарського суду Запорізької області від 07.04.2026 року відкрито провадження у справі № 908/834/26 за позовом Комунального підприємства ГРАДПРОЕКТ за правилами загального позовного провадження. Підготовче засідання призначено на 05.05.2026 о/об 11 год. 00 хв.

15.04.2026 через систему Електронний суд від Департаменту комунальної власності та приватизації Запорізької міської ради надійшла заява про участь представника Голосової С.І. у судовому засіданні 05.05.2026 в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду з використанням власних технічних засобів представника третьої особи-1.

Розглянувши заяву Департамента комунальної власності та приватизації Запорізької міської ради, суд відмовляє у її задоволенні, виходячи з такого.

Відповідно до ч.ч. 1,2 ст. 197 ГПК України, учасник справи, його представник має право брати участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду або у приміщенні іншого суду за умови наявності в суді відповідної технічної можливості, про яку суд зазначає в ухвалі про відкриття провадження у справі, крім випадків, коли явка цього учасника справи в судове засідання визнана судом обов`язковою. Учасник справи, його представник подає заяву про участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду або у приміщенні іншого суду не пізніше ніж за п`ять днів до судового засідання. Копія заяви в той самий строк надсилається іншим учасникам справи.

Відповідно до ч.7 ст. 1497 ГПК України, суд, який забезпечує проведення відеоконференції, перевіряє явку і встановлює особи тих, хто з`явився, а також перевіряє повноваження представників.

Суд звертає увагу Департамента комунальної власності та приватизації Запорізької міської ради на приписи Господарського процесуального кодексу України щодо осіб, які можуть бути представниками у справі, яка не є малозначною, та документів, що підтверджують повноваження представників.

Стаття 131-2 Конституції України визначає, що для надання професійної правничої допомоги в Україні діє адвокатура. Виключно адвокат здійснює представництво іншої особи в суді, а також захист від кримінального обвинувачення.

Так, за частинами першою та другою статті 16 ГПК України учасники справи мають право користуватися правничою допомогою.

Представництво у суді як вид правничої допомоги здійснюється виключно адвокатом (професійна правнича допомога), крім випадків, встановлених законом.

Поряд із цим, відповідно до частини третьої статті 56 ГПК України юридична особа незалежно від порядку її створення бере участь у справі через свого керівника, члена виконавчого органу, іншу особу, уповноважену діяти від її імені відповідно до закону, статуту, положення, трудового договору (контракту) (самопредставництво юридичної особи), або через представника.

Слід зауважити, що ГПК України у статті 60 наводить перелік документів, що підтверджують повноваження представників. Водночас він не містить схожої норми з переліком документів, якими для суду підтверджуються повноваження осіб, через яких юридична особа бере участь у справі на засадах самопредставництва.

Формулювання ч. 3 ст. 56 ГПК України дозволяє зробити висновок про те, через яких осіб можливе самопредставництво юридичної особи, а також про те, що окрім керівника і члена виконавчого органу такими особами можуть бути також інші особи, уповноважені діяти від імені юридичної особи відповідно до закону, статуту, положення, трудового договору (контракту).

Особа, через яку юридична особа діє на засадах самопредставництва, має підтвердити суду цей свій статус. При цьому, як вже було зауважено, процесуальний закон не містить вичерпного переліку документів, якими для суду можуть бути підтверджені повноваження особи, через яку юридична особа діє на засадах самопредставництва. Вочевидь це можуть бути й документи, вказані у частині третій статті 56 ГПК України, зокрема статут, положення, трудовий договір (контракт).

З урахуванням положень статті 56 ГПК України для визнання особи такою, що діє в порядку самопредставництва, необхідно, щоб у відповідному законі, статуті, положенні чи трудовому договорі (контракті) було чітко визначене її право діяти від імені такої юридичної особи без додаткового уповноваження.

Аналогічний висновок викладено Великою Палатою Верховного Суду у Постанові від 02 липня 2020 року по справі № 9901/39/20 (п. 28).

Відповідно до ч.ч. 1, 2 ст. 58 ГПК України представником у суді може бути адвокат або законний представник; при розгляді справ у малозначних спорах (малозначні спори) представником може бути особа, яка досягла вісімнадцяти років, має цивільну дієздатність, за винятком осіб, визначених ст. 59 цього Кодексу.

Аналіз статті 58 ГПК України свідчить, що представник, який діє на підставі довіреності, може представляти інтереси довірителя лише у малозначних спорах. В інших випадках представником у суді може бути лише адвокат, який діє на підставі довіреності, ордеру або доручення органу (установи).

Згідно з частиною першою статті 61 ГПК України представник, який має повноваження на ведення справи в суді, здійснює від імені особи, яку він представляє, її процесуальні права та обов`язки.

Згідно зі статтею 12 Господарського процесуального кодексу України, малозначними справами є: 1) справи, в яких ціна позову не перевищує 100 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб; 2) справи незначної складності, визнані судом малозначними, за винятком тих, що підлягають розгляду лише за правилами загального позовного провадження, та справ із ціною позову понад 500 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Враховуючи предмет спору у справі №908/834/26 суд зазначає, що дана справа не визнана судом малозначною та розглядається за правилами загального позовного провадження.

Враховуючи приписи ст.ст. 56, 58 ГПК України, особою, яка має право бути представником під час розгляду даного спору є адвокат або особа, яка діє в порядку самопредставництва.

Голосова С.І. не додала до своєї заяви про участь у судовому засіданні у режимі відеоконференції, належних документів для підтвердження своїх повноважень як представника Департаменту комунальної власності та приватизації Запорізької міської ради, а саме брати участь під час судового розгляду шляхом самопредставництва або наявності у неї статусу адвоката.

Враховуючи наведене, суд відмовляє у задоволенні заяви Департаменту комунальної власності та приватизації Запорізької міської ради про участь Голосової С.І. в судовому засіданні в режимі відеоконференції у справі № 908/834/26 в якості представника третьої особи-1.

Керуючись ст.ст. 56, 58, 61, 197, 232- 235, Господарського процесуального кодексу України, ст. 131-2 Конституції України, суд

УХВАЛИВ:

1. Відмовити у задоволенні заяви Департаменту комунальної власності та приватизації Запорізької міської ради про участь Голосової С.І., як представника, у судовому засіданні в режимі відеоконференції у справі № 908/834/26 поза межами приміщення суду з використанням власних технічних засобів представника.

Ухвала набирає законної сили після її підписання суддею та не підлягає оскарженню окремо від рішення суду. Ухвала підписана 16.04.2026.

Суддя О.В. Ярешко