ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

14 квітня 2026 року

м. Київ

cправа № 910/14760/24

Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного господарського суду:

Губенко Н.М. - головуючий, Вронська Г.О., Кондратова І.Д.,

за участю секретаря судового засідання - Долгополової Ю.А.,

представників учасників справи:

позивача - ОСОБА_1 (особисто),

відповідача - не з`явився,

третьої особи - Харченко М.В.,

розглянув у відкритому судовому засіданні касаційну скаргу ОСОБА_2

на постанову Північного апеляційного господарського суду

у складі колегії суддів: Руденко М.А. - головуючий, Барсук М.А., Пономаренко Є.Ю.

від 09.12.2025

за позовом ОСОБА_1

до Кооперативу по будівництву та експлуатації індивідуальних гаражів "Мостовик"

третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору, на стороні відповідача: ОСОБА_2

про визнання недійсними рішень позачергових зборів.

ІСТОРІЯ СПРАВИ

1. Короткий зміст позовних вимог

ОСОБА_1 звернувся до Господарського суду міста Києва з позовом до Кооперативу по будівництву та експлуатації індивідуальних гаражів "Мостовик" про визнання недійсними рішень позачергових зборів уповноважених представників членів Кооперативу по будівництву та експлуатації індивідуальних гаражів "Мостовик", оформлених у вигляді протоколу № 1 від 09.04.2022.

Позовні вимоги обґрунтовані тим, що спірні збори були проведені з процедурними порушеннями під час їх скликання та проведення, оскільки:

- ОСОБА_1 не було повідомлено про них, чим позбавлено його права на участь та наведення заперечень під час розгляду питання про прийняття рішення щодо висловлення недовіри голові правління Кооперативу по будівництву та експлуатації індивідуальних гаражів "Мостовик", дострокове припинення повноважень голови правління і члена правління Кооперативу по будівництву та експлуатації індивідуальних гаражів "Мостовик";

- рішення були прийняті за відсутності кворуму (були присутні менше 2/3 уповноважених членів Кооперативу по будівництву та експлуатації індивідуальних гаражів "Мостовик"), бо підписи частини уповноважених членів, зазначених в реєстрі присутніх осіб, є підробленими.

2. Стислий виклад обставин справи, встановлених судами першої та апеляційної інстанцій

Згідно з протоколом засідання правління Кооперативу по будівництву та експлуатації індивідуальних гаражів "Мостовик" від 19.03.2022, відбулось засідання правління за участі членів правління: ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_2 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 . Зазначено, що в засіданні правління взяли участь 2/3 членів правління кооперативу, засідання визнане правомочним, порядком денним на засіданні були наступні питання: 1) прийняття рішення про обрання головуючого та секретаря засідання правління кооперативу; 2) про поточний стан справ в кооперативі та висловлення недовіри голові правління кооперативу ОСОБА_1 ; 3) прийняття рішення про скликання позачергових зборів уповноважених членів кооперативу для розгляду питання про висловлення недовіри голові правління ОСОБА_1 та обрання нового голови правління кооперативу; 4) прийняття рішення про порядок здійснення охоронних заходів в кооперативі у зв`язку із запровадженням воєнного стану; 5) про внесення змін в кошторис доходів та видатків кооперативу на 2022 рік, у зв`язку із запровадженням воєнного стану та для забезпечення виконання прийнятих організаційних рішень.

За результатами розгляду вказаних питань були прийняті такі рішення:

1) обрано головуючим на засіданні правління кооперативу ОСОБА_2 , а секретарем засідання - ОСОБА_6 ;

2) висловлену недовіру голові правління кооперативу ОСОБА_1 та вирішено звернутись до зборів уповноважених членів кооперативу з пропозицією прийняти рішення щодо усунення його з посади голови правління кооперативу;

3) скликати 09.04.2022 о 12:00 на території кооперативу позачергові збори уповноважених членів кооперативу, фіксацію волевиявлення учасників зборів уповноважених членів кооперативу здійснювати шляхом проставляння в листі голосування або опитування позначки "за" чи "проти" щодо кожного пункту порядку денного зборів;

4) розірвати договір з охоронною компанією. Тимчасово організувати охорону кооперативу самостійно, шляхом найму охоронців за цивільно-правовими договорами. Уповноважити члена правління ОСОБА_6 підготувати проекти відповідних документів щодо розірвання договору з охоронною компанією та цивільно-правових договорів, здійснити підбір кандидатів на виконання функцій охоронців;

5) до прийняття окремого рішення заробітну плату виплачувати тільки виробничому персоналу та бухгалтеру, голові правління ОСОБА_1 від дати початку бойових дій, з 24.02.2022 нарахування заробітної плати припинити. Охоронцям затвердити винагороду в сумі 9 000,00 грн на місяць до оподаткування. Тимчасово призупинити дію договорів з підрядними організаціями щодо дезінфекції та дератизації, вивезення твердих побутових відходів.

В результатах голосування «за»/«проти» не міститься підпису ОСОБА_7

09 квітня 2022 року відбулися позачергові збори уповноважених членів Кооперативу по будівництву та експлуатації індивідуальних гаражів "Мостовик", які оформлені протоколом № 1 від 09.04.2022.

Відповідно до зазначеного протоколу № 1 від 09.04.2022, всього уповноважених членів кооперативу - 48 осіб, прийняли участь у зборах - 33 особи, порядком денним на зборах були наступні питання: 1) прийняття рішення про обрання головуючого та секретаря зборів; 2) прийняття рішення про висловлення недовіри голові правління кооперативу та дострокове припинення повноважень голови правління і члена правління кооперативу; 3) вибори голови правління кооперативу та обрання одного нового члена; 4) прийняття рішення про визначення уповноваженої особи (осіб), з правом представляти кооператив для здійснення реєстраційних дій в органах нотаріату та державної реєстраційної служби щодо внесення до Єдиного державного реєстру юридичних осіб та фізичних осіб-підприємців відомостей про зміну керівника.

За результатами розгляду вказаних питань були прийняті рішення:

1) обрано головою зборів уповноважених членів Кооперативу по будівництву та експлуатації індивідуальних гаражів "Мостовик" ОСОБА_6 , секретарем - ОСОБА_3 ;

2) відповідно до доповіді ОСОБА_2 , - 19 березня відбулось позачергове засідання правління кооперативу, на якому було прийнято рішення висловити недовіру голові правління кооперативу - ОСОБА_1 та звернутись до зборів уповноважених членів кооперативу з пропозицією прийняти рішення щодо усунення його з посади голови правління. Таке надзвичайне рішення правління кооперативу було обумовлено критичним становищем, яке склалось у кооперативі, що виникло внаслідок самоусунення під час військового стану, що введений на території України, від виконання своїх посадових обов`язків голови правління ОСОБА_1 та його втечі за межі України. Це призвело до загрози цілісності колективного та індивідуального майна членів кооперативу, а також повного колапсу господарської діяльності. ОСОБА_1 про своє рішення покинути межі України не поставив до відома членів правління кооперативу, не вжив заходів щодо призначення тимчасово виконуючого обов`язки голови правління, не надав повноважень щодо підпису фінансових та господарських документів, здійснення платежів тощо. Через такі дії ОСОБА_1 фінансово-господарську діяльність кооперативу було повністю дезорганізовано. Охоронна компанія, яка здійснювала охорону території кооперативу, також самоусунулась від виконання договірних зобов`язань, внаслідок чого, під час силового проникнення на територію кооперативу невстановлених осіб ними було викрадено декілька автомобілів членів кооперативу, що зберігались на його території. Через це правлінням прийнято рішення тимчасово організувати охорону кооперативу самостійно, шляхом найму охоронців за цивільно-правовими договорами. Наголосив, що в такій надзвичайній ситуації, яка виникла через безвідповідальну позицію голови правління ОСОБА_1 в умовах воєнних дій, правління та збори уповноважених членів кооперативу зобов`язані проявити високу відповідальність за долю кооперативу, вжити швидких і рішучих дій для відновлення управління кооперативом та налагодження його фінансово-господарської діяльності. Звернувся до уповноважених членів кооперативу з проханням підтримати пропозицію правління та прийняти рішення про висловлення недовіри голові правління ОСОБА_1 та достроково припинити його повноваження голови правління і члена правління. За результатами розгляду цього питання - висловлено недовіру голові правління кооперативу ОСОБА_1 та достроково припинено його повноваження голови правління і члена правління з 09.04.2022;

3) обрано головою правління кооперативу з 10.04.2022 члена правління ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 та обрано до складу правління кооперативу власника гаражного боксу № НОМЕР_1 ОСОБА_8 ;

4) уповноважено ОСОБА_2 здійснити реєстраційні дії в органах нотаріату та державної реєстраційної служби щодо внесення до ЄДР відомостей про зміну керівника.

Протокол підписаний головою зборів Скляренко Б.І. та секретарем зборів Шафраном В.М, а 23.06.2022 приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Стародубцевою В.М. засвідчено справжність їх підписів, встановлено їх дієздатність та зареєстровано в реєстрі за № № 161, 162.

До вказаного протоколу додано реєстр осіб (громадян), які брали участь в позачергових зборах уповноважених членів Кооперативу по будівництву та експлуатації індивідуальних гаражів "Мостовик" від 09.04.2022.

В матеріалах справи наявні нотаріально засвідчені заяви свідків, а саме:

- ОСОБА_9 , в якій він, зокрема, зазначав, що 09.04.2022 не був присутній на зборах, оскільки не перебував в м. Києві; зазначав, що невідомо хто та з якою метою здійснив підробку підпису про участь у зборах від 09.04.2022 та голосування за обрання головою ОСОБА_2 , з метою фальсифікації документа у вигляді протоколу для його подальшого протиправного використання; взагалі не знав про те, що головою кооперативу обиратимуть ОСОБА_2 , а якби був обізнаний про те, що 09.04.2022 відбудуться збори, де переобиратимуть голову правління, то обов`язково взяв участь у таких зборах та виступив проти переобрання ОСОБА_1 . Заява містить підтвердження свідка про обізнаність із змістом закону щодо кримінальної відповідальності за надання неправдивих показань та посвідчена 27.11.2024 приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Єременко Л.О. за № 699;

- ОСОБА_10 , в якій він зазначав, що 09.04.2022 нібито відбулись збори уповноважених членів кооперативу, результати яких оформлені протоколом № 1 від 09.04.2022, та головою правління було обрано ОСОБА_2 . Відповідно до вказаного протоколу він нібито був присутній на зборах 09.04.2022, про що свідчить підпис, однак йому невідомо хто та з якою метою здійснив підробку його підпису про участь у зборах від 09.04.2022 та голосування за обрання головою ОСОБА_2 . Про скликання зборів ніхто не повідомляв і участі в них він не брав, жодних підписів в протоколах та/або реєстрах не ставив. Заява містить підтвердження свідка про обізнаність із змістом закону щодо кримінальної відповідальності за надання неправдивих показань та посвідчена 28.11.2024 приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Єременко Л.О. за № 705;

- ОСОБА_11 , в якій вона зазначала, що їй стало відомо про те, що 09.04.2022 нібито відбулись збори уповноважених представників членів кооперативу, на яких (за даними протоколу, копію якого вона бачила) вона нібито була присутня та проголосувала за обрання ОСОБА_2 новим головою правління, що насправді не відповідає дійсності. Повідомлень про те, що відбудуться збори вона не отримувала, підпис про голосування не проставляла, а тому впевнена, що підпис було підроблено невідомими особами з метою фальсифікації документа у вигляді протоколу для його подальшого протиправного використання. Заява містить підтвердження свідка про обізнаність із змістом закону щодо кримінальної відповідальності за надання неправдивих показань та посвідчена 26.11.2024 приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Седлецькою Т.А. за № 470.

Згідно з пунктом 1.3 статуту Кооперативу по будівництву та експлуатації індивідуальних гаражів "Мостовик", затвердженого зборами уповноважених (протокол № 98 від 31.05.2017) (надалі - Статут), кооператив є неприбутковою організацією, яка надає послуги членам кооперативу по організації будівництва та наступній експлуатації гаражів, зберіганню та обслуговування транспортних засобів переважно членів кооперативу за рахунок їх внесків і не передбачає отримання прибутку.

Відповідно до пункту 1.4 Статуту кооператив є госпрозрахунковим, самостійним господарюючим суб`єктом, який має статут юридичної особи, розрахунковий та інші рахунки в банках, печатку і штампи, бланки зі своїм найменуванням, інші реквізити та символіку і реквізити, зразки якої затверджуються загальними зборами (зборами уповноважених) членів кооперативну.

Тип кооперативу - обслуговуючий, напрямок діяльності - гаражний (пункт 1.7 Статуту).

Пунктом 4.1 Статуту передбачено, що видами діяльності кооперативу є: організація будівництва гаражів для членів кооперативу; експлуатація та ремонт гаражів, службових приміщень, підсобних та технічних споруд, комунікацій та інших інженерних мереж; сприяння організації технічного обслуговування та ремонту автомобілів переважно членів кооперативу; забезпечення на договірних умовах охорони гаражів із транспортними засобами, що належать членам кооперативу та іншого майна, що належить кооперативу.

Відповідно до пункту 10.3 Статуту органи управління та органи контролю за кооперативом є загальні збори членів кооперативу, збори уповноважених. Правління, ревізійна комісія.

Згідно з пунктом 10.4 Статуту вищим органом управління є загальні збори членів Кооперативу.

Пунктом10.3 Статуту передбачено, що у зв`язку із значною чисельністю членів кооперативу для більш оперативного керування кооперативом, з межами визначеної компетенції, запроваджується інститут уповноважених представників від членів кооперативу.

Відповідно до пункту 10.9 Статуту кожний член кооперативу чи уповноважений кооперативу має один голос.

У пункті 10.12 Статуту визначено, що чергові загальні збори або збори уповноважених членів кооперативу скликаються правлінням кооперативу або головою кооперативу у разі потреби, але не рідше 1 разу на рік.

Пунктом 10.13 Статуту передбачено, що позачергові загальні збори або збори уповноважених членів кооперативу скликаються правлінням або головою кооперативу за власною ініціативою, на вимогу ревізійної комісії за результатами перевірки і виявлених значних недоліків в діяльності кооперативу та його органів управління або на вимогу не менше 1/3 членів кооперативу, якщо цього вимагають інтереси кооперативу і вирішення їх в компетенції цих зборів. У разі незабезпечення правлінням (головою) кооперативу скликання позачергових загальних зборів (зборів уповноважених) членів кооперативу вони скликаються особами, які вимагають їх скликання, протягом наступних 20 днів з дотриманням порядку їх скликання, який визначений Статутом.

Згідно з пунктом 10.14 Статуту повідомлення про проведення чергових загальних зборів (зборів уповноважених) членів кооперативу має бути винесене на дошку оголошень кооперативу за місцем його знаходження та/або на інтернет-сайті кооперативу не пізніше 20 діб до дати їх проведення, а для позачергових - не пізніше 10 діб до дати їх проведення. В повідомлені про проведення загальних зборів (зборів уповноважених) членів кооперативу вказується: дата, час та місце проведення зборів; перелік питань, включених до порядку денного; адреса, строк та умови внесення пропозицій, зауважень чи інформаційних матеріалів щодо порядку денного зборів.

Відповідно до пункту 10.15 Статуту не пізніше як за 20 діб до дати проведення чергових загальних зборів (зборів уповноважених) членів кооперативу і за 10 діб до дати проведення позачергових зборів кожен член кооперативу може запропонувати включення додаткових питань до порядку денного, а також висунути кандидатів до обрання складу органів управління кооперативу. Пропозиції членів кооперативу, які на встановлену дату їх внесення володіють у сукупності понад 10% голосів від загальної кількості членів кооперативу, не можуть бути відхилені правлінням кооперативу.

Загальні збори членів кооперативу правомочні (легітимні) вирішувати питання, якщо на них присутні більше 1/2 його членів, а збори уповноважених - за наявності не менше 2/3 уповноважених. Наявність кворуму визначається один раз на момент завершення реєстрації членів кооперативу, які прибули для участі у зборах (пункт 10.17 Статуту).

Згідно з пунктом 10.21 Статуту виконавчим органом кооперативу є правління, в кількості не менше 3 членів, яке очолює голова.

Пунктом 10.25 Статуту визначено, що рішення правління приймається більшістю голосів за наявності не менше як 2/3 складу членів правління кооперативу.

Згідно з пунктом 10.26 Статуту члени правління кооперативу припиняють виконання своїх обов`язків у разі: закінчення строку їх повноважень; дострокового, згідно з вимогами та порядку, встановленого цим статутом, відкликання членів (члена) правління загальними зборами (зборами уповноважених) членів кооперативу; виходу із членів кооперативу; дострокового складання своїх повноважень за власним бажанням або неможливості виконувати обов`язки члена правління кооперативу.

Відповідно до пункту 10.30 Статуту голова кооперативу припиняє виконання своїх обов`язків у разі: закінчення строку повноважень; дострокового, згідно з вимогами та порядку, встановленого цим статутом, відкликання загальними зборами (зборами уповноважених) членів кооперативу; виходу із членів кооперативу; дострокового складання своїх повноважень за власним бажанням або неможливості виконувати обов`язки голови кооперативу.

3. Короткий зміст рішення суду першої інстанції та постанови суду апеляційної інстанції

Рішенням Господарського суду міста Києва від 11.08.2025 у справі № 910/14760/24 у задоволенні позову відмовлено.

Рішення суду першої інстанції мотивовано тим, що:

- зі спірного протоколу № 1 позачергових зборів уповноважених представників членів Кооперативу по будівництву та експлуатації індивідуальних гаражів "Мостовик" від 09.04.2022 вбачається, що на цих зборах присутніми були 33 уповноважених представників кооперативу із 48 осіб всіх уповноважених членів кооперативу. Збори уповноважених вважаються правомочними за наявності на таких зборах не менше двох третин уповноважених;

- задля визначення реальної кількості членів, які брали участь у позачергових зборах, суд неодноразово витребував оригінал реєстру осіб (громадян), які брали участь в позачергових зборах уповноважених представників членів кооперативу від 09.04.2022, як у ОСОБА_2 (новообраний голова правління кооперативу станом на дату прийняття спірного протоколу), так у самого кооперативу. На вимогу до суду не було подано відповідного оригіналу вищевказаного документа;

- встановити реальну кількість членів кооперативу, які були присутні на позачергових зборах уповноважених членів, не видається за можливе;

- на дату подання позову (29.11.2024) та під час розгляду справи № 910/14760/24 ОСОБА_1 перебував на посаді керівника Кооперативу по будівництву та експлуатації індивідуальних гаражів "Мостовик". Тому суд ставиться критично до наявного у матеріалах справи реєстру Реєстр осіб (громадян), які брали участь в позачергових зборах уповноважених представників членів кооперативу від 09.04.2022, оскільки на вимогу до суду не було подано відповідного оригіналу вищевказаного документа;

- на підтвердження позовних вимог, ОСОБА_1 долучив до матеріалів справи заяви свідків ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , ОСОБА_11 , які були допитані за слухані у судовому засіданні 16.07.2025. Заяви свідків та їх показання жодним чином не підтверджують доводи позивача щодо відсутності кворуму позачергових зборів уповноважених членів кооперативу та не спростовують правомочність зборів уповноважених;

- позивачем не було додано належних та допустимих доказів відповідно до статей 76, 77, 78, 79, 91 Господарського процесуального кодексу України на підтвердження того, що учасник (голова правлення ОСОБА_1 ) не зміг взяти участь у загальних зборах та/або належним чином підготуватися до розгляду питань порядку денного, зареєструватися для участі у загальних зборах тощо, тобто не зміг належним чином реалізувати своє право на участь в управлінні.

Постановою від 09.12.2025 Північний апеляційний господарський суд скасував рішення Господарського суду міста Києва від 11.08.2025 у справі № 910/14760/24. Прийняв нове рішення, яким позов ОСОБА_1 задовольнив. Визнав недійсними рішення позачергових зборів уповноважених представників членів Кооперативу по будівництву та експлуатації індивідуальних гаражів "Мостовик", оформлені у вигляді протоколу № 1 від 09.04.2022.

Постанова суду апеляційної інстанції мотивована тим, що:

- позивачем до позовної заяви долучені нотаріально посвідчені заяви свідків, яких судом першої інстанції у судовому засіданні 16.07.2025 було заслухано та допитано, а саме: ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , ОСОБА_11 , які зазначали, що про загальні збори, які відбулись 09.04.2022 не повідомлялись та не приймали участі у таких зборах, спірні рішення не приймали, протокол не підписували;

- матеріали справи не містять доказів повідомлення про проведення спірних позачергових зборів уповноважених членів кооперативу на дошці оголошень кооперативу за місцем його знаходження та/або на інтернет-сайті кооперативу не пізніше 10 діб до дати їх проведення;

- суд апеляційної інстанції дійшов висновку про відсутність доказів повідомлення відповідачем позивача про проведення спірних зборів, на яких були прийняті оскаржувані позивачем рішення, в тому числі щодо дострокового припинення його повноважень як голови правління і члена правління кооперативу з 09.04.2022 та обрання нового голови правління кооперативу;

- згідно з пунктом 10.17 Статуту загальні збори уповноважених членів кооперативу правомочні (легітимні) вирішувати питання за наявності не менше 2/3 уповноважених членів кооперативу;

- з протоколу № 1 від 09.04.2022 позачергових зборів уповноважених членів кооперативу вбачається, що на спірних зборах присутніми були 33 уповноважених представника членів кооперативу з 48 осіб. Позивач долучив до матеріалів справи копію реєстру осіб (громадян), які брали участь в позачергових зборах уповноважених членів Кооперативу від 09.04.2022;

- у заявах свідків ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , ОСОБА_11 вказували, що не приймали участі у зборах, які відбулись 09.04.2022. При цьому прізвища 4 осіб, підписи яких проставлені в реєстрі осіб, які брали участь в позачергових зборах уповноважених членів кооперативу повторюються, а саме: власник гаража НОМЕР_4 ОСОБА_12 вказаний під номерами 2 та 44; власник гаража НОМЕР_2 ОСОБА_13 вказаний під номерами 4 та 35; власник гаража НОМЕР_5 ОСОБА_14 вказаний під номерами 15 та 38; власник гаража НОМЕР_3 ОСОБА_15 вказаний під номерами 13 та 47;

- враховуючи наведене, на спірних зборах були прийняті рішення за відсутності кворуму для їх проведення та прийняття рішень, оскільки на них були присутні менше ніж 33 уповноважених члена Кооперативу, а для кворум щодо проведення позачергових зборів уповноважених членів кооперативу становить 32 особи (2/3 уповноважених членів кооперативу від 48 осіб);

- відповідачем були допущені процедурні порушення під час скликання та проведення спірних зборів, які стосуються безпосередньо прав та інтересів позивача та порушують їх.

4. Короткий зміст вимог касаційної скарги. Узагальнені доводи касаційної скарги. Доводи інших учасників справи

У касаційній скарзі скаржник просить скасувати постанову Північного апеляційного господарського суду від 09.12.2025, а рішення Господарського суду міста Києва від 11.08.2025 у даній справі залишити в силі.

Підставою касаційного оскарження зазначено пункти 1, 4 частини 2 статті 287 Господарського процесуального кодексу України, а саме:

- суд апеляційної інстанції не врахував правового висновку Верховного Суду, викладеного у постанові від 19.02.2020 у справі № 915/411/19, щодо застосування статті 91 Господарського процесуального кодексу України, та в порушення пункту 2 частини 6 статті 91 Господарського процесуального кодексу України не визнав, що якщо оригінал письмового доказу не поданий, а учасник справи або суд ставить під сумнів відповідність поданої копії (електронної копії) оригіналу, такий доказ не береться судом до уваги;

- суд апеляційної інстанції безпідставно відхилив клопотання про відкладення розгляду справи від 08.12.2025, подане його представником.

Позивач подав відзив на касаційну скаргу, в якому просив залишити її без задоволення.

24 березня 2026 року ОСОБА_2 подав касаційну скаргу на постанову Північного апеляційного господарського суду від 09.12.2025 у даній справі, в новій редакції.

Частиною 1 статті 298 Господарського процесуального кодексу України передбачено, що особа, яка подала касаційну скаргу, має право доповнити чи змінити її протягом строку на касаційне оскарження. У разі доповнення чи зміни касаційної скарги особа, яка подала касаційну скаргу, повинна подати докази надсилання копій відповідних доповнень чи змін до касаційної скарги іншим учасникам справи з урахуванням положень статті 42 цього Кодексу. В іншому разі суд не враховує такі доповнення чи зміни.

Отже скористатися таким правом на подачу доповнень до касаційної скарги особа може лише протягом строку на касаційне оскарження судового рішення та з дотриманням вимог про надсилання копій відповідних доповнень чи змін до касаційної скарги іншим учасникам справи.

Згідно з частиною 4 статті 13 Господарського процесуального кодексу України кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних з вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій.

Відповідно до положень статті 118 Господарського процесуального кодексу України право на вчинення процесуальних дій втрачається із закінченням встановленого законом або призначеного судом строку. Заяви, скарги і документи, подані після закінчення процесуальних строків, залишаються без розгляду, крім випадків, передбачених цим Кодексом.

Враховуючи, що касаційна скарга ОСОБА_2 в новій редакції, подана 24.03.2026, фактично є доповненням до доводів первісно поданої касаційної скарги, та є такою, що подано поза межами строків на касаційне оскарження судового рішення без відповідного клопотання про поновлення такого строку, Суд залишає без розгляду вказану касаційну скаргу ОСОБА_2 в новій редакції.

5. Позиція Верховного Суду

Відповідно до положень статті 300 Господарського процесуального кодексу України, переглядаючи у касаційному порядку судові рішення, суд касаційної інстанції в межах доводів та вимог касаційної скарги, які стали підставою для відкриття касаційного провадження, та на підставі встановлених фактичних обставин справи перевіряє правильність застосування судом першої чи апеляційної інстанції норм матеріального і процесуального права. Суд касаційної інстанції не має права встановлювати або вважати доведеними обставини, що не були встановлені у рішенні або постанові суду чи відхилені ним, вирішувати питання про достовірність того чи іншого доказу, про перевагу одних доказів над іншими, збирати чи приймати до розгляду нові докази або додатково перевіряти докази.

Здійснюючи касаційне провадження Суд зазначає таке.

За чинним конституційним правопорядком, що його визначено приписами пункту 14 частини першої статті 92, пункту 8 частини другої статті 129 Конституції України, на рівні закону забезпечується право на апеляційний перегляд кожної справи, а право на касаційне оскарження судового рішення забезпечується лише в тих випадках, що їх визначив законодавець.

У постанові від 18 травня 2021 року у справі № 914/1570/20 (провадження № 12-90гс20) Велика Палата Верховного Суду зазначила, що тенденції нормативно-правового регулювання національної моделі касаційного оскарження свідчать про перехід на конституційному рівні до моделі обмеженої касації, що реалізується, зокрема, за допомогою введення переліку випадків, коли рішення підлягає касаційному оскарженню, а також низки процесуальних фільтрів. Встановлення в процесуальному кодексі виняткових підстав для касаційного оскарження у тих випадках, коли таке оскарження є дійсно необхідним, має слугувати формуванню дієвої судової системи, що гарантуватиме особі право на остаточне та обов`язкове судове рішення. Введення процесуальних "фільтрів" не порушує право на доступ до суду, оскільки таке право вже реалізоване при зверненні до суду першої та апеляційної інстанцій, можна стверджувати, що введення процесуальних "фільтрів" допуску до перегляду судових рішень касаційним судом не порушує право доступу до правосуддя (пункти 5.10, 5.16, 5.21 постанови).

У статті 287 Господарського процесуального кодексу України, якою регламентоване право касаційного оскарження, визначено перелік судових рішень, які підлягають касаційному оскарженню у господарському процесі, а також визначені підстави та випадки, коли касаційне оскарження допускається.

З метою визначення меж розгляду справи Верховним Судом застосовуються правила статті 300 Господарського процесуального кодексу України, відповідно до якої переглядаючи у касаційному порядку судові рішення, суд касаційної інстанції в межах доводів та вимог касаційної скарги, які стали підставою для відкриття касаційного провадження, та на підставі встановлених фактичних обставин справи перевіряє правильність застосування судом першої чи апеляційної інстанції норм матеріального і процесуального права (частина 1).

Касаційне провадження у справі відкрито, у тому числі, відповідно до пункту 1 частини 2 статті 287 Господарського процесуального кодексу України, яка визначає, що підставами касаційного оскарження судових рішень, зазначених у пунктах 1, 4 частини першої цієї статті, є неправильне застосування судом норм матеріального права чи порушення норм процесуального права виключно у випадку, якщо суд апеляційної інстанції в оскаржуваному судовому рішенні застосував норму права без урахування висновку щодо застосування норми права у подібних правовідносинах, викладеного у постанові Верховного Суду, крім випадку наявності постанови Верховного Суду про відступлення від такого висновку.

Наведене узгоджується із частиною 4 статті 236 Господарського процесуального кодексу України, яка визначає, що при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

Отже, відповідно до пункту 1 частини другої статті 287 Господарського процесуального кодексу України касаційний перегляд з указаних мотивів може відбутися за наявності таких складових: (1) суд апеляційної інстанції застосував норму права без урахування висновку щодо застосування норми права, викладеного у постанові Верховного Суду; (2) відсутня постанова Верховного Суду про відступлення від такого висновку; (3) висновок Верховного Суду стосується правовідносин, які є подібними.

При цьому, підставою для касаційного оскарження є неврахування висновку Верховного Суду саме щодо застосування норми права, а не будь-якого висновку, зробленого судом касаційної інстанції в обґрунтування мотивувальної частини постанови. Саме лише зазначення у постанові Верховного Суду норми права також не є його правовим висновком про те, як саме повинна застосовуватися норма права у подібних правовідносинах.

Колегія суддів враховує, що процесуальний кодекс та інші законодавчі акти не містять визначення поняття "подібні правовідносини", а також будь-яких критеріїв визначення подібності правовідносин з метою врахування відповідного висновку, тому для розуміння відповідних термінів звертається до правових висновків, викладених у судових рішеннях Великої Палати Верховного Суду.

Так, у постанові від 12.10.2021 у справі № 233/2021/19 Велика Палата Верховного Суду визначила наступні критерії подібності правовідносин у розумінні норм процесуального законодавства:

- термін "подібні правовідносини" може означати як ті, що мають лише певні спільні риси з іншими, так і ті, що є тотожними з ними, тобто такими самими, як інші (пункт 24 постанови);

- для цілей застосування приписів процесуального закону, в яких вжитий термін "подібні правовідносини", зокрема пункту 1 частини 2 статті 287 Господарського процесуального кодексу України та пункту 5 частини 1 статті 296 Господарського процесуального кодексу України таку подібність слід оцінювати за змістовим, суб`єктним та об`єктним критеріями (пункт 25 постанови);

- подібність спірних правовідносин, виявлена одночасно за трьома критеріями, означатиме тотожність цих відносин (однакового виду суб`єкти, однаковий вид об`єкта й однакові права та обов`язки щодо нього). Але процесуальний закон не вимагає встановлювати тотожність. З огляду на значення слова "подібний" не завжди означає тотожність (пункт 28 постанови);

- у кожному випадку порівняння правовідносин і їхнього оцінювання на предмет подібності слід насамперед визначити, які правовідносини є спірними. А тоді порівнювати права й обов`язки сторін саме цих відносин згідно з відповідним правовим регулюванням (змістовий критерій) і у разі необхідності, зумовленої цим регулюванням, - суб`єктний склад спірних правовідносин (види суб`єктів, які є сторонами спору) й об`єкти спорів. Тому з метою застосування відповідних приписів процесуального закону не будь-які обставини справ є важливими для визначення подібності правовідносин (пункт 31 постанови).

Велика Палата Верховного Суду неодноразово зазначала, що таку подібність суд касаційної інстанції визначає з урахуванням обставин кожної конкретної справи. Це врахування слід розуміти як оцінку подібності насамперед змісту спірних правовідносин (обставин, пов`язаних із правами й обов`язками сторін спору, регламентованими нормами права чи умовами договорів), а за необхідності, зумовленої специфікою правового регулювання цих відносин, - також їх суб`єктів (видової належності сторін спору) й об`єктів (матеріальних або нематеріальних благ, щодо яких сторони вступили у відповідні відносини) (пункт 32 постанови Великої Палати Верховного Суду від 12.10.2021 у справі №233/2021/19).

Здійснена Великою Палатою Верховного Суду у постанові від 12.10.2021 у справі № 233/2021/19 конкретизація полягає у тому, що на предмет подібності слід оцінювати саме ті правовідносини, які є спірними у порівнюваних ситуаціях. Встановивши учасників спірних правовідносин, об`єкт спору (які можуть не відповідати складу сторін справи та предмету позову) і зміст цих відносин (права й обов`язки сторін спору), суд має визначити, чи є певні спільні риси між спірними правовідносинами насамперед за їхнім змістом. А якщо правове регулювання цих відносин залежить від складу їх учасників або об`єкта, з приводу якого вони вступають у правовідносини, то у такому разі подібність слід також визначати за суб`єктним і об`єктним критеріями відповідно. Для встановлення подібності спірних правовідносин у порівнюваних ситуаціях суб`єктний склад цих відносин, предмети, підстави позовів і відповідне правове регулювання не обов`язково мають бути тотожними, тобто однаковими (пункт 39 постанови).

Крім того, у розумінні пункту 1 частини другої статті 287 Господарського процесуального кодексу України, підставою для касаційного оскарження є неврахування висновку Верховного Суду саме щодо застосування норми права, а не будь-якого висновку, зробленого судом касаційної інстанції в обґрунтування мотивувальної частини постанови. Саме лише зазначення у постанові Верховного Суду норми права також не є його правовим висновком про те, як саме повинна застосовуватися норма права у подібних правовідносинах.

Правовим висновком Верховного Суду є висновок щодо застосування норми права у подібних правовідносинах, сформульований внаслідок казуального тлумачення цієї норми при касаційному розгляді конкретної справи, та викладений у мотивувальній частині постанови Верховного Суду, ухваленої за наслідками такого розгляду, який є обов`язковим для суду та інших суб`єктів (постанови Верховного Суду від 15.07.2025 у справі № 910/11961/24, від 24.05.2025 у справі № 910/16586/18, від 20.03.2025 у справі № 917/2139/23, від 21.01.2025 у справі № 906/1167/23).

Суд відхиляє доводи скаржника про те, що суд апеляційної інстанції не врахував висновки Верховного Суду, викладені у постанові від 19.02.2020 у справі № 915/411/19, з огляду на те, що правовідносини у справі № 915/411/19 та у цій справі № 910/14760/24 не є подібними.

Так, у справі № 915/411/19 розглядався спір за позовом товариства до фізичної особи-підприємця про стягнення безпідставно набутих коштів. Так, позивач у вказаній справі стверджував, що починаючи з травня 2018 року ним здійснено ряд перерахувань на рахунок відповідача із призначенням платежу за договором про надання інформаційно-консультаційних послуг, який, у свою чергу, не був укладений, оскільки сторони не узгодили всіх істотних умов такого договору. За твердженням позивача, жодних послуг відповідачем надано не було, з огляду на що грошові кошти утримуються відповідачем за відсутності правових підстав, а тому підлягають поверненню відповідно до приписів статей 1212, 1213 Цивільного кодексу України.

Натомість у цій справі № 910/14760/24 спір розглядався за позовом фізичної особи, члена Кооперативу по будівництву та експлуатації індивідуальних гаражів "Мостовик", до самого кооперативу про визнання недійсними рішень позачергових зборів уповноважених членів Кооперативу по будівництву та експлуатації індивідуальних гаражів "Мостовик", у зв`язку з тим, що, за доводами позивача, позивача не було повідомлено про такі забори та спірні рішення були прийняті за відсутності кворуму. Правовою підставою позовних вимог визначено норми Закону України "Про кооперацію" та Цивільного кодексу України, які визначають загальні положення про юридичну особу, права учасників юридичних осіб.

Таким чином правовідносини у справі, яка розглядається, і в зазначеній скаржником постанові Верховного Суду у справі № 915/411/19, є істотно відмінні, як за нормативно-правовим регулюванням, так і, відповідно, за фактично-доказовою базою - встановленими судами обставинами справи і зібраними та дослідженими в них доказами, що вказує на неподібність правовідносин у наведеній до порівняння постанові Верховного Суду з правовідносинами у справі, яка розглядається, насамперед за змістовим критерієм.

З викладеного вбачається, що підстава касаційного оскарження, передбачена пунктом 1 частини 2 статті 287 Господарського процесуального кодексу України, не отримала підтвердження під час касаційного провадження у даній справі, що, в свою чергу, є підставою для закриття касаційного провадження в цій частині відповідно до пункту 5 частини 1 статті 296 Господарського процесуального кодексу України.

Щодо доводів касаційної скарги, передбачених пунктом 4 частини 2 статті 287 Господарського процесуального кодексу України (пункт 3 частини 3 статті 310 Господарського процесуального кодексу України), а саме, що суд апеляційної інстанції безпідставно відхилив клопотання про відкладення розгляду справи від 08.12.2025, подане його представником, то Суд зазначає таке.

Відповідно до статті 202 Господарського процесуального кодексу України неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею.

Суд відкладає розгляд справи в судовому засіданні в межах встановленого цим Кодексом строку з таких підстав: 1) неявка в судове засідання учасника справи, щодо якого немає відомостей про направлення йому ухвали з повідомленням про дату, час і місце судового засідання; 2) перша неявка в судове засідання учасника справи, якого повідомлено про дату, час і місце судового засідання, якщо він повідомив про причини неявки, які судом визнано поважними; 3) виникнення технічних проблем, що унеможливлюють участь особи у судовому засіданні в режимі відеоконференції, крім випадків, коли відповідно до цього Кодексу судове засідання може відбутися без участі такої особи; 4) необхідність витребування нових доказів, у випадку коли учасник справи обґрунтував неможливість заявлення відповідного клопотання в межах підготовчого провадження.

Якщо учасник справи або його представник були належним чином повідомлені про судове засідання, суд розглядає справу за відсутності такого учасника справи у разі: 1) неявки в судове засідання учасника справи (його представника) без поважних причин або без повідомлення причин неявки; 2) повторної неявки в судове засідання учасника справи (його представника) незалежно від причин неявки; 3) неявки представника в судове засідання, якщо в судове засідання з`явилася особа, яку він представляє, або інший її представник; 4) неявки в судове засідання учасника справи, якщо з`явився його представник, крім випадків, коли суд визнав явку учасника справи обов`язковою.

З матеріалів справи вбачається, що: ОСОБА_2 було подано відзив на апеляційну скаргу позивача; у судовому засіданні, яке відбулось 11.11.2025 у суді апеляційної інстанції, представник ОСОБА_2 - адвокат Харченко Микола Васильович брав участь, та про наступне судове засідання суду апеляційної інстанції на 09.12.2025 о 12:00 був повідомлений, зокрема, під розписку.

Тобто, третя особа була належним чином повідомлена про дату, час і місце судового засідання, яке відбулось в суді апеляційної інстанції 09.12.2025.

Крім того, в ухвалі суду апеляційної інстанції від 11.11.2025 повідомлялось про те, що явка представників учасників справи у судове засідання (09.12.2025) не є обов`язковою.

Звертаючись 08.12.2025 із клопотанням про відкладення розгляду справи, представник ОСОБА_2 - адвокат Харченко Микола Васильович посилався на перебування на дату проведення судового засідання в апеляційному господарському суді (09.12.2025) у іншому судовому засіданні. Водночас, як вбачається з матеріалів справи, жодних доказів на підтвердження наведених обставин не надав.

Враховуючи зазначене, встановивши, що третя особа була належним чином повідомлена про дату, час і місце проведення судового засідання, та відсутності підстав для відкладення розгляду справи, визначених у частині 2 статті 202 Господарського процесуального кодексу України, суд апеляційної інстанції дійшов правомірного висновку про відсутність підстав для задоволення клопотання третьої особи про відкладення розгляду справи.

Доводи касаційної скарги наведених висновків не спростовують.

6. Висновки за результатами розгляду касаційної скарги

Суд касаційної інстанції закриває касаційне провадження, якщо після відкриття касаційного провадження на підставі пункту 1 частини 2 статті 287 цього Кодексу судом встановлено, що висновок щодо застосування норми права, який викладений у постанові Верховного Суду та на який посилався скаржник у касаційній скарзі, стосується правовідносин, які не є подібними (пункт 5 частини 1 статті 296 Господарського процесуального кодексу України).

Пунктом 1 частини 1 статті 308 Господарського процесуального кодексу України передбачено, що суд касаційної інстанції за результатами розгляду касаційної скарги має право залишити судові рішення судів першої інстанції та апеляційної інстанції без змін, а скаргу - без задоволення.

Суд касаційної інстанції залишає касаційну скаргу без задоволення, а судові рішення - без змін, якщо судове рішення, переглянуте в передбачених статтею 300 цього Кодексу межах, ухвалено з додержанням норм матеріального і процесуального права. Не може бути скасоване правильне по суті і законне рішення з одних лише формальних міркувань (стаття 309 Господарського процесуального кодексу України).

З огляду на наведене, Суд дійшов висновку про необхідність закриття касаційного провадження у справі № 910/14760/24 за касаційною скаргою ОСОБА_2 на постанову Північного апеляційного господарського суду від 09.12.2025 з підстави касаційного оскарження судових рішень, передбаченої пунктом 1 частини 2 статті 287 Господарського процесуального кодексу України, та залишення касаційної скарги в частині оскарження постанови Північного апеляційного господарського суду від 09.12.2025 у справі № 910/14760/24 з підстави касаційного оскарження судових рішень, передбаченої пунктом 4 частини 2 статті 287 Господарського процесуального кодексу України без задоволення, а постанови суду апеляційної інстанції без змін.

7. Судові витрати

Судовий збір за подання касаційної скарги в порядку статті 129 Господарського процесуального кодексу України покладається на скаржника.

Керуючись статтями 296, 300, 301, 308, 309, 314, 315, 317 Господарського процесуального кодексу України, Суд

УХВАЛИВ:

1. Касаційне провадження у справі № 910/14760/24 за касаційною скаргою ОСОБА_2 на постанову Північного апеляційного господарського суду від 09.12.2025 з підстави касаційного оскарження судових рішень, передбаченої пунктом 1 частини 2 статті 287 Господарського процесуального кодексу України, закрити.

2. Касаційну скаргу ОСОБА_2 в частині оскарження постанови Північного апеляційного господарського суду від 09.12.2025 у справі № 910/14760/24 з підстави касаційного оскарження судових рішень, передбаченої пунктом 4 частини 2 статті 287 Господарського процесуального кодексу України, залишити без задоволення.

3. Постанову Північного апеляційного господарського суду від 09.12.2025 у справі № 910/14760/24 залишити без змін.

Постанова набирає законної сили з моменту її ухвалення, є остаточною і оскарженню не підлягає.

Головуючий Н.М. Губенко

Судді Г.О. Вронська

І.Д. Кондратова