РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

м. Київ

31.03.2026Справа № 910/12322/25

Господарський суд міста Києва у складі судді Маринченка Я.В., за участі секретаря судового засідання Крутиголови В.О. розглянувши матеріали справи

За позовом Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у м. Києві

до Товариства з обмеженою відповідальністю «Будівельна компанія «Фаворит- Буд»

про стягнення 2115363, 94 грн

за участі представників:

від позивача - Грабовський В.А.

від відповідача - не з`явився

ВСТАНОВИВ:

Головне управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у м. Києві звернулось до Господарського суду міста Києва з позовом до Товариства з обмеженою відповідальністю «Будівельна компанія «Фаворит-Буд» про стягнення 2115363, 94 грн.

Позовні вимоги обґрунтовуються неналежним виконанням відповідачем своїх обов`язків за Договором №20Г/02-24 від 09.02.2024, внаслідок чого позивачем понесено збитки у вигляді завищення обсягів виконаних робіт на суму 2115363,94 грн, що підтверджується висновком експертів №464/1059/1060 від 28.08.2025. На підставі викладеного позивач просить суд стягнути з відповідача збитки у розмірі 2115363,94 грн.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 06.10.2025 прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження у справі за правилами загального позовного провадження.

В судовому засіданні представник позивача підтримав позовні вимоги, просив суд задовольнити позов.

Відповідач уповноваженого представника у судове засідання не направив, протягом усього часу розгляду справи відзиву на позов не подав, будь-яких заяв чи клопотань на адресу суду не направив.

Розглянувши матеріали справи, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, всебічно і повно з`ясувавши фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, суд вважає, що позовні вимоги підлягають задоволенню, виходячи з наступного.

09.02.2024 між позивачем (Замовник) та відповідачем (Підрядник) укладено Договір про виконання робіт №20Г/02-24, відповідно до умов якого підрядник зобов`язується виконати додаткові роботи з капітального ремонту громадської будівлі за адресою: м. Київ, проспект Академіка Глушкова №1 на об`єкті підряду, визначеному у п.2.1. даного Договору. (п.1.1. Договору)

Відповідно до п.3.3. Договору загальна суму Договору становить 15101463,72 грн, в тому числі ПДВ 2516910,62 грн.

Згідно з п.4.3.6. Договору Підрядник зобов`язаний відшкодувати відповідно до законодавства та Договору завдані Замовнику збитки.

Пунктом 4.3.9. Договору визначено, що Підрядник зобов`язується повернути кошти в суми виявленого контролюючими органами завищення обсягів та вартості робіт протягом 15 календарних днів з моменту отримання відповідного повідомлення від Замовника.

Відповідальність за об`єктивність і правильність розрахунку вартості (ціни), обсягів робіт та дотримання вимог чинного законодавства при здійсненні авторського нагляду несе Виконавець, який у випадку допущення помилки чи невідповідності розрахунків тощо, повертає Замовнику надмірно чи помилково отримані грошові кошти, відшкодовує завдану шкоду. (п.7.4. Договору)

Як вбачається з наявних в матеріалах справи довідок про вартість виконаних будівельних робіт та витрат, а також актів приймання виконаних будівельних робіт, відповідачем виконувалась, а позивачем приймались та оплачувались роботи за Договором.

В матеріалах справи докази (платіжні інструкції) оплати вказаних робіт

Статтею 875 Цивільного кодексу України передбачено, що за договором будівельного підряду підрядник зобов`язується збудувати і здати у встановлений строк об`єкт або виконати інші будівельні роботи відповідно до проектно-кошторисної документації, а замовник зобов`язується надати підрядникові будівельний майданчик (фронт робіт), передати затверджену проектно-кошторисну документацію, якщо цей обов`язок не покладається на підрядника, прийняти об`єкт або закінчені будівельні роботи та оплатити їх.

Договір будівельного підряду укладається на проведення нового будівництва, капітального ремонту, реконструкції (технічного переоснащення) підприємств, будівель (зокрема житлових будинків), споруд, виконання монтажних, пусконалагоджувальних та інших робіт, нерозривно пов`язаних з місцезнаходженням об`єкта.

Згідно зі статтею 857 ЦК України робота, виконана підрядником, має відповідати умовам договору підряду, а в разі їх відсутності або неповноти - вимогам, що звичайно ставляться до роботи відповідного характеру. Виконана робота має відповідати якості, визначеній у договорі підряду, або вимогам, що звичайно ставляться, на момент передання її замовникові. Результат роботи в межах розумного строку має бути придатним для використання відповідно, до договору підряду або для звичайного використання роботи такого характеру.

За приписами частини 4 статті 882 ЦК України передання робіт підрядником і прийняття їх замовником оформлюється актом, підписаним обома сторонами.

Суд зазначає, що підписання сторонами актів виконаних робіт, за відсутності фактичного виконання таких робіт, не може звільняти від відповідальності за неналежне виконання зобов`язань за договором.

Частинами 1, 2 статті 883 ЦК України встановлено, що підрядник відповідає за недоліки збудованого об`єкта, за прострочення передання його замовникові та за інші порушення договору (за недосягнення проектної потужності, інших запроектованих показників тощо), якщо не доведе, що ці порушення сталися не з його вини. За невиконання або неналежне виконання обов`язків за договором будівельного підряду підрядник сплачує неустойку, встановлену договором або законом, та відшкодовує збитки в повному обсязі.

Судом встановлено, що Міністерством внутрішніх справ України проведено перевірку окремих напрямів фінансово-господарської діяльності Державної служби з надзвичайних ситуацій за період з 01.01.2022 по 30.09.2024, за результатам якої складено Акт №17/32 від 22.11.2024.

Згідно вказаного Акту вбачається, зокрема, що в ході перевірки, у присутності представників замовника (ГУ ДСНС України у м. Києві), підрядника та технічного нагляду комісією МВС здійснено огляд фактично виконаних робіт за об`єктом «Капітальний ремонт громадської будівлі за адресою: м. Київ, проспект Академіка Глушкова № 1», які здійснювалися підрядником ТОВ «Будівельна компанія «Фаворит-Буд» в період з 2023-2024 років, за результатами якого встановлено розбіжності між фактично проведеними та оплаченими роботами, що призвело до втрат бюджетних коштів.

Крім того, як вбачається з матеріалів справи, 28.08.2025 експертами Сумського відділення Національного наукового центру «Інститут судових експертиз ім. Засл. проф. М.С. Бокаріуса» складено висновок за результати проведення комісійної судової будівельно-технічної експертизи №464/1059/1060 згідно якої встановлено, що обсяги фактично виконаних робіт Товариством з обмеженою відповідальністю «Будівельна компанія «Фаворит-Буд» згідно Договору № 20Г/02-24 про виконання робіт від 09.02.2024 року на об`єкті "Капітальний ремонт громадської будівлі за адресою: м. Київ. Проспект Академіка Глушкова №1", не відповідають обсягам зазначеним в первинній обліковій документації, а саме актах приймання виконаних будівельних робіт: Акті №2 за квітень 2024 року від 26.04.2024 року на суму 2 019 846, 10 грн.; Акті №3 за квітень 2024 року від 26.04.2024 року на суму 81 103, 46 грн.; Акті №4 за травень 2024 року від 08.05.2024 року на суму 628 458,53 грн.; Акті №5 за травень 2024 року від 08.05.2024 року на суму 521 028, 18 грн.; Акті №7 за вересень 2024 року від 05.09.2024 року коригування акту №1 за квітень 2024 року від 26.04.2024 року на суму - 81 103, 46 грн.; Акту №7/1 за вересень 2024 року від 05.09.2024 року коригування акту №1 за квітень 2024 року від 26.04.2024 року на суму - 2 019 846, 10 грн.; Акті № 8 за вересень 2024 року від 05.09.2024 року коригування акту №4,5,6 за травень 2024 року від 08.05.2024 року на суму - 628 458, 53 грн.; Акті № 8/2 за вересень 2024 року від 05.09.2024 року коригування акту №4,5,6 за травень 2024 року від 08.05.2024 року на суму - 521 028, 18 грн.; Акті №9 за вересень 2024 року від 05.09.2024 року на суму 304 590, 00 грн.; Акті №10 за вересень 2024 року від 05.09.2024 року на суму 13 842 016, 80 грн.; Акті № 11 за жовтень 2024 року від 09.10.2024 на суму 954 856, 92 грн.

Вартість фактично виконаних робіт на 5604392,13 грн менша ніж сумарно зазначено в актах приймання виконаних будівельних робіт, у тому числі прямі витрати 4670326,77 грн., ПДВ 20% 934065,35 грн., без урахування вартості загальновиробничих витрат.

За приписами статті 16 ЦК України одним із способів захисту цивільних прав та інтересів судом є відшкодування збитків та інші способи відшкодування майнової шкоди.

Відповідно до частин 1, 2 статті 22 ЦК України особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Збитками є: втрати, яких особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки); доходи, які особа могла б реально одержати за звичайних обставин, якби її право не було порушене (упущена вигода).

Отже збитки - це об`єктивне зменшення будь-яких майнових благ, яке пов`язане з утиском його інтересів, як учасника певних суспільних відносин і яке виражається у понесених ним витратах, втраті або пошкодженні його майна, у втраті доходів, які він повинен був отримати.

Виходячи з наведених норм, для застосування такої міри відповідальності, як відшкодування збитків, потрібна наявність повного складу цивільного правопорушення, як-то: протиправна поведінка, дія чи бездіяльність особи; шкідливий результат такої поведінки (наявність збитків); причинний зв`язок між протиправною поведінкою та збитками; вина правопорушника.

Протиправною у цивільному праві вважається поведінка (дії, бездіяльність), яка полягає у порушенні імперативних норм права або санкціонованих законом умов договору (порушення зобов`язання), внаслідок чого порушуються права іншої особи.

Під збитками слід розуміти зменшення майнової сфери потерпілого у вартісному вираженні.

Причинний зв`язок між протиправною поведінкою та збитками полягає в тому, що збитки мають виступати об`єктивним наслідком протиправної поведінки заподіювача. При цьому, причина (протиправна поведінка відповідача) повинна не тільки передувати збиткам (вибуттю майна із майнової сфери позивача), але й з необхідністю породжувати такий наслідок, тобто повинен бути не опосередкований, а безпосередній причинний зв`язок, при якому протиправна поведінка прямо (безпосередньо) породжує наслідок.

Вина є суб`єктивним елементом відповідальності і полягає у психічному ставленні особи до вчинення нею протиправного діяння і проявляється у вигляді умислу або необережності.

Відсутність хоча б одного з елементів складу правопорушення виключає відповідальність боржника за невиконання або неналежне виконання зобов`язань у вигляді відшкодування збитків.

Вирішуючи спори стосовно стягнення збитків, судам необхідно враховувати таке для застосування такої міри відповідальності, як відшкодування збитків, необхідна наявність повного складу правопорушення: протиправної поведінки особи; шкоди (збитків); причинного зв`язку між протиправною поведінкою та збитками; вини особи, яка заподіяла збитки.

Як вбачається з наявних в матеріалах справи доказів та пояснень позивача, протиправна поведінка відповідача проявляється в тому, що фактично ТОВ «Будівельна компанія «Фаворит-Буд» виконало менший обсяг робіт, ніж включено в акти приймання виконаних будівельних робіт за Договором №20Г/02-24 від 09.02.2024.

Причинний зв`язок між протиправною поведінкою і завданими збитками полягає в тому, що включення відповідачем до актів виконаних робіт обсягів робіт, які фактично виконані не були, призвело до отримання відповідачем від позивача коштів за роботи, які не виконувалися.

Вина відповідача має вираження у його діях, зокрема в тому, що саме він не виконав той об`єм робіт, який протиправно включив до актів.

Таким чином, в даному випадку, наявні всі елементи правопорушення, а тому відповідальність, у вигляді відшкодування збитків настає.

Наявність збитків та їх розмір, встановлено висновком експертів від 28.08.2025 №464/1059/1060 складеним Сумським відділенням Національного наукового центру «Інститут судових експертиз ім. Засл. проф. М.С. Бокаріуса» за результатами проведення комісійної будівельно-технічної експертизи.

Статтею 98 ГПК України визначено, що висновок експерта - це докладний опис проведених експертом досліджень, зроблені у результаті них висновки та обґрунтовані відповіді на питання, поставлені експертові, складений у порядку, визначеному законодавством. Предметом висновку експерта може бути дослідження обставин, які входять до предмета доказування та встановлення яких потребує наявних у експерта спеціальних знань. Висновок експерта може бути наданий на замовлення учасника справи або на підставі ухвали суду про призначення експертизи.

Згідно зі статтею 101 ГПК України учасник справи має право подати до суду висновок експерта, складений на його замовлення. Порядок проведення експертизи та складення висновків експерта за результатами проведеної експертизи визначається, відповідно до чинного законодавства України про проведення судових експертиз. У висновку експерта зазначається, що висновок підготовлено для подання до суду та що експерт обізнаний про кримінальну відповідальність за завідомо неправдивий висновок. Експерт, який склав висновок за зверненням учасника справи, має ті самі права та обов`язки, що і експерт, який здійснює експертизу на підставі ухвали суду.

Відповідно до статті 104 ГПК України висновок експерта для суду не має заздалегідь встановленої сили і оцінюється судом разом із іншими доказами за правилами, встановленими статтею 86 цього Кодексу. Відхилення судом висновку експерта повинно бути мотивоване в судовому рішенні.

Як вказано у статті 79 ГПК України, наявність обставини, на яку сторона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, вважається доведеною, якщо докази, надані на підтвердження такої обставини, є більш вірогідними, ніж докази, надані на її спростування.

Крім того, як вбачається з матеріалів справи та пояснень позивача, щодо частини збитків позивач звертався у травні 2025 року до Господарського суду міста Києва із позовом до Товариства з обмеженою відповідальністю «Будівельна компанія «Фаворит-Буд» про стягнення 3540407,48 грн за невиконані роботи за договором №20Г/02-24 від 09.02.2024 за період 2024 року.

Рішенням Господарського суду міста Києва від 26.11.2025 у справі №910/6615/25 позов задоволено. Стягнуто з Товариства з обмеженою відповідальністю "Будівельна компанія «Фаворит-Буд» на користь Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у м. Києві збитки у розмірі 3540407 грн 48 коп. та судовий збір у розмірі 53106 грн 11 коп.

Висновок експертів від 28.08.2025 №464/1059/1060 є чинним та відповідачем не оспорюється.

Перевіривши наданий позивачем розрахунок у даному спорі, враховуючи наявні в матеріалах справи докази в їх сукупності, в тому числі висновок експертів від 28.08.2025 №464/1059/1060, суд зазначає, що позивачем доведено та обґрунтовано заподіяння відповідачем збитків Головному управлінню Державної служби України з надзвичайних ситуацій у м. Києві у вигляді завищення обсягів виконаних робіт на загальну суму 2115363,94 грн.

З огляду на викладене, суд приходить до висновку щодо наявності підстав для ля покладення на відповідача відповідальності у вигляді відшкодування збитків у розмірі 2115363,94 грн.

Згідно із ч.2-3 ст.13 Господарського процесуального кодексу України учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених цим Кодексом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених законом.

Частиною 4 статті 13 Господарського процесуального кодексу України визначено, що кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних з вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій.

Відповідно до ч.1 ст.73 Господарського процесуального кодексу України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

За приписами ч.1 ст.74 Господарського процесуального кодексу України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень.

Статтею 76 Господарського процесуального кодексу України визначено, що належними є докази, на підставі яких можна встановити обставини, які входять в предмет доказування. Суд не бере до розгляду докази, які не стосуються предмета доказування. Предметом доказування є обставини, які підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення.

Відповідно до ч.1 ст.77 Господарського процесуального кодексу України обставини, які відповідно до законодавства повинні бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування.

За приписами ч.1 ст.86 Господарського процесуального кодексу України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів.

Відповідачем не надано суду жодних доказів, на спростування викладених у позові обставин.

Відповідно до положень ст.129 Господарського процесуального кодексу України, витрати зі сплати судового збору покладаються на відповідача.

Керуючись ст.ст.13, 73, 74, 76, 77, 86, 129, ст.ст.232, 233, 237, 238, 240 Господарського процесуального кодексу України, суд -

ВИРІШИВ:

Позов задовольнити.

Стягнути з Товариства з обмеженою відповідальністю «Будівельна компанія «Фаворит-Буд» (03062, м. Київ, вул. Естонська, буд. 120, ідентифікаційний код: 42101143) на користь Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у м. Києві (01601, м. Київ, вул. Володимирська, буд. 13, ідентифікаційний код: 38620155) збитки у розмірі 2115363 (два мільйони сто п`ятнадцять тисяч триста шістдесят три) грн 94 коп., а також витрати по сплаті судового збору у розмірі 31730 (тридцять одна тисяча сімсот тридцять) грн 46 коп.

Рішення господарського суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Повний текст рішення складено: 20.04.2026

Суддя Я.В. Маринченко