УХВАЛА

м. Київ

13.04.2026Справа № 910/8317/22
Господарський суд міста Києва у складі судді Кирилюк Т.Ю., розглянувши заяву Приватного підприємства «Інвестиційна Компанія «Плутос» про перегляд рішення за нововиявленими обставинами у справі

за позовом Приватного підприємства "Інвестиційна Компанія "Плутос"

до Приватного акціонерного товариства "Позняки-Жил-Буд"

про визнання договору оренди майна діючим

ВСТАНОВИВ:

Рішенням Господарського суду міста Києва від 01.11.2022 у задоволенні позову відмовлено повністю.

Приватним підприємством "Інвестиційна компанія "Плутос" 04.03.2024 подано до Господарського суду міста Києва заяву про перегляд рішення за нововиявленими обставинами у справі.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 11.03.2024 заяву залишено без руху та встановлено строк та спосіб усунення недоліків.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 22.04.2024 повернуто заяву з доданими до неї документами Приватному підприємству "Інвестиційна компанія "Плутос" оскільки позивач не скористався своїм правом, недоліки поданої заяви не усунув.

Приватним підприємством «Інвестиційна Компанія «Плутос» 12.02.2026 сформовано у системі «Електронний суд» (13.02.2026 зареєстровано) заяву про перегляд рішення за нововиявленими обставинами.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 17.02.2026 заяву залишено без руху та встановлено строк та спосіб усунення недоліків.

Позивачем не усунуто недоліки заяви, ухвалою Господарського суду міста Києва від 02.03.2026 заяву про перегляд рішення за нововиявленими обставинами з доданими до неї документами повернуто Приватному підприємству «Інвестиційна Компанія «Плутос».

Приватним підприємством «Інвестиційна Компанія «Плутос» 28.02.2026 сформовано у системі «Електронний суд» (02.03.2026 зареєстровано) заяву про перегляд рішення за нововиявленими обставинами.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 05.03.2026 заяву залишено без руху та встановлено строк та спосіб усунення недоліків.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 11.03.2026 заяву Приватного підприємства "Інвестиційна компанія "Плутос" про перегляд рішення Господарського суду міста Києва від 01.11.2022 у справі № 910/8317/22 за нововиявленими обставинами та додані до неї документи повернуто заявникові.

Приватним підприємством «Інвестиційна Компанія «Плутос» 31.03.2026 учетверте сформовано у системі «Електронний суд» заяву про перегляд рішення за нововиявленими обставинами.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 06.04.2026 визнано дії Приватного підприємства "Інвестиційна компанія "Плутос" щодо подання заяв про перегляд рішення Господарського суду міста Києва від 01.11.2022 у справі № 910/8317/22 за нововиявленими обставинами зловживанням процесуальними правами; заяву про перегляд рішення за нововиявленими обставинами, сформовану 31.03.2026, залишено без розгляду.

Приватним підприємством «Інвестиційна Компанія «Плутос» 07.04.2026 вп`яте сформовано у системі «Електронний суд» заяву про перегляд рішення за нововиявленими обставинами.

Заява, сформована заявником 07.04.2026, подана без врахування висновків Господарського суду міста Києва, викладених в ухвалах від 11.03.2024, 17.02.206, 05.03.2026 та 06.04.2026.

Заявником не усунуто недоліки, встановлені судом. Фактично, дана заява дублює всі раніше подані (04.03.2024, 13.02.2026, 02.03.2026 та 31.03.2026), тобто заявником умисно в п`ятий раз здійснено звернення до Господарського суду міста Києва із заявою, яка не відповідає вимогами чинного законодавства України, зокрема, пункту 5 частини 2 та пункту 2 частини 3 статті 322 Господарського процесуального кодексу України.

Відповідно до пункту 11 частини 3 статті 2 Господарського процесуального кодексу України однією з засад господарського судочинства є неприпустимість зловживання процесуальними правами.

Пунктом 5 частини 5 статті 13 Господарського процесуального кодексу України встановлено, що суд, зберігаючи об`єктивність і неупередженість, запобігає зловживанню учасниками судового процесу їхніми правами та вживає заходів для виконання ними їх обов`язків.

Відповідно до частини першої статті 43 Господарського процесуального кодексу України учасники судового процесу та їх представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

Залежно від конкретних обставин суд може визнати зловживанням процесуальними правами дії, що суперечать завданню господарського судочинства, зокрема:

1) подання скарги на судове рішення, яке не підлягає оскарженню, не є чинним або дія якого закінчилася (вичерпана), подання клопотання (заяви) для вирішення питання, яке вже вирішено судом, за відсутності інших підстав або нових обставин, заявлення завідомо безпідставного відводу або вчинення інших аналогічних дій, спрямованих на безпідставне затягування чи перешкоджання розгляду справи чи виконання судового рішення;

2) подання декількох позовів до одного й того самого відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав або подання декількох позовів з аналогічним предметом і з аналогічних підстав, або вчинення інших дій, метою яких є маніпуляція автоматизованим розподілом справ між суддями;

3) подання завідомо безпідставного позову, позову за відсутності предмета спору або у спорі, який має очевидно штучний характер;

4) необґрунтоване або штучне об`єднання позовних вимог з метою зміни підсудності справи, або завідомо безпідставне залучення особи як відповідача (співвідповідача) з тією самою метою;

5) укладення мирової угоди, спрямованої на шкоду правам третіх осіб, умисне неповідомлення про осіб, які мають бути залучені до участі у справі. (частина друга статті 43 Господарського процесуального кодексу України).

Принцип добросовісності - це загальноправовий принцип, який передбачає необхідність сумлінної та чесної поведінки суб`єктів при виконанні своїх юридичних обов`язків і здійсненні своїх суб`єктивних прав.

Добросовісність при реалізації прав і повноважень включає в себе неприпустимість зловживання правом, яка, виходячи із конституційних положень, означає, що здійснення прав та свобод людини не повинно порушувати права та свободи інших осіб. Зловживання правом - це свого роду спотворення права. У цьому випадку особа надає своїм діям повну видимість юридичної правильності, використовуючи насправді свої права в цілях, які є протилежними тим, що переслідує позитивне право.

Аналогічний висновок викладено Верховним Судом у постанові від 08.05.2018 у справі №910/1873/17.

Згідно з статтею 17 Закону України "Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини" суди застосовують при розгляді справ практику Європейського суду з прав людини як джерело права.

Європейський суд з прав людини у своєму рішенні від 07.07.1989 у справі "Юніон Еліментарія Сандерс проти Іспанії" зробив висновок про те, що праву особи на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку кореспондується обов`язок добросовісно користуватися наданими законом процесуальними правами, утримуватись від дій, що зумовлюють затягування судового процесу, та вживати надані процесуальним законом заходи для скорочення періоду судового провадження.

Право на суд, одним із аспектів якого є право на доступ до суду, не є абсолютним, воно за своїм змістом може підлягати обмеженням, особливо щодо умов прийнятності скарги на рішення. Ці обмеження повинні переслідувати легітимну мету, крім того, має бути розумний ступінь пропорційності між використаними засобами та поставленими цілями (Рішення Європейського Суду з прав людини від 18.11.2010 у справі "Мушта проти України").

Процесуальний обов`язок сторони - це належна поведінка сторони в господарському судочинстві, що вимагається та забезпечується процесуальним законом, а також кореспондує суб`єктивному процесуальному праву суду.

Приписами статті 2 Закону України "Про судоустрій і статус суддів" передбачено, що суд, здійснюючи правосуддя на засадах верховенства права, забезпечує кожному право на справедливий суд та повагу до інших прав і свобод, гарантованих Конституцією і законами України, а також міжнародними договорами, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України.

Подана заява про перегляд рішення Господарського суду міста Києва від 01.11.2022 у справі № 910/8317/22 за нововиявленими обставинами, як і чотири попередні, містить клопотання про розгляд заяви за нововиявленими обставинами без сплати додаткового судового збору.

Проте, жодних належних обґрунтувань та доказів для відстрочення сплати судового збору, у розумінні Закону України «Про судовий збір» заява не містить.

Відповідно до статті 1291 Конституції України, суд ухвалює рішення іменем України. Судове рішення є обов`язковим до виконання. Держава забезпечує виконання судового рішення у визначеному законом порядку. Контроль за виконанням судового рішення здійснює суд.

Частиною 2 статті 13 Закону України "Про судоустрій і статус суддів" передбачено, що судові рішення, які набрали законної сили, є обов`язковими до виконання всіма органами державної влади, органами місцевого самоврядування, їх посадовими та службовими особами, фізичними і юридичними особами та їх об`єднаннями на всій території України. Обов`язковість урахування (преюдиційність) судових рішень для інших судів визначається законом.

За приписами статті 326 Господарського процесуального кодексу України, судові рішення, що набрали законної сили, є обов`язковими на всій території України, а у випадках, встановлених міжнародними договорами, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, - і за її межами.

Суд звертає увагу заявника, що ухвали Господарського суду міста Києва від 22.04.2024, 02.03.2026 та 11.03.2026, якими повернуто заявнику заяви про перегляд рішення за нововиявленими обставинами у зв`язку із невиконанням вимог ухвал суду та не усуненням недоліків поданих заяв, є не оскарженими та чинними.

Отже, звернення Приватним підприємством "Інвестиційна компанія "Плутос" до суду п`ять разів з заявами про перегляд рішення за нововиявленими обставинами (04.03.2024, 13.02.2026, 02.03.2026, 31.03.2026 та 07.04.2026) без наведення таких нововиявлених обставин та без сплати судового збору фактично є лише оспорюванням рішення суду та враховуючи, що заявник жодного разу не усунув недоліків вказаних заяв, встановлених ухвалами Господарського суду міста Києва від 11.03.2024, 17.02.2026 та 05.03.2026, суд повторно визнає зловживанням процесуальними правами.

Відповідно до частини 3 статті 43 Господарського процесуального кодексу України якщо подання скарги, заяви, клопотання визнається зловживанням процесуальними правами, суд з урахуванням обставин справи має право залишити без розгляду або повернути скаргу, заяву, клопотання.

Суд залишає без розгляду заяву Приватного підприємства "Інвестиційна компанія "Плутос" про перегляд рішення Господарського суду міста Києва від 01.11.2022 у справі № 910/8317/22 за нововиявленими обставинами.

Частиною 4 статті 43 Господарського процесуального кодексу України передбачено, що суд зобов`язаний вживати заходів для запобігання зловживанню процесуальними правами. У випадку зловживання процесуальними правами учасником судового процесу суд застосовує до нього заходи, визначені цим Кодексом.

Відповідно до пунктів 1, 2 частини 1 статті 135 Господарського процесуального кодексу України суд може постановити ухвалу про стягнення в дохід державного бюджету з відповідної особи штрафу у сумі від одного до десяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб у випадках невиконання процесуальних обов`язків, зокрема ухилення від вчинення дій, покладених судом на учасника судового процесу та зловживання процесуальними правами, вчинення дій або допущення бездіяльності з метою перешкоджання судочинству.

Враховуючи неодноразове зловживання Приватним підприємством "Інвестиційна компанія "Плутос" процесуальними правами, що встановлено ухвалами Господарського суду міста Києва від 11.03.2024, 17.02.2026 та 05.03.2026 у даній справі, які не оскаржувались та набрали законної сили та з огляду на визнання судом (двічі) дій Приватного підприємства "Інвестиційна компанія "Плутос" щодо подання заяв про перегляд рішення Господарського суду міста Києва від 01.11.2022 у справі № 910/8317/22 за нововиявленими обставинами зловживанням процесуальними правами, з метою запобігання подальшому зловживанню процесуальними правами, суд дійшов висновку про застосування до Приватного підприємства "Інвестиційна компанія "Плутос" заходу процесуального примусу у вигляді штрафу у розмірі одного прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Керуючись статтями 43, 135, 233-235, 323 Господарського процесуального кодексу України, Господарський суд міста Києва,

УХВАЛИВ:

1. Визнати дії Приватного підприємства "Інвестиційна компанія "Плутос" щодо подання заяв про перегляд рішення Господарського суду міста Києва від 01.11.2022 у справі № 910/8317/22 за нововиявленими обставинами зловживанням процесуальними правами.

2. Заяву про перегляд рішення за нововиявленими обставинами, сформовану 07.04.2026, залишити без розгляду.

3. Стягнути з Приватного підприємства "Інвестиційна компанія "Плутос" (03164, місто Київ, вулиця Булаховського, будинок 30-А; ідентифікаційний номер 34999122) на користь Державного бюджету України в особі Державної судової адміністрації України (00020, місто Київ, вулиця Липська, будинок 18/5; ідентифікаційний номер 26255795) штраф у розмірі 3 328,00 грн., як захід процесуального примусу.

4. Дана ухвала є виконавчим документом, підлягає негайному виконанню з дня її постановлення та може бути пред`явлена до виконання протягом трьох місяців із наступного дня після набрання нею законної сили.

Стягувач за ухвалою: Державна судова адміністрація України (00020, місто Київ, вулиця Липська, будинок 18/5; ідентифікаційний номер 26255795).

Боржник за ухвалою: Приватне підприємство "Інвестиційна компанія "Плутос" (03164, місто Київ, вулиця Булаховського, будинок 30-А; ідентифікаційний номер 34999122).

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та може бути оскаржена у порядку та строки, передбачені розділом IV Господарського процесуального кодексу України.

Суддя Т.Ю.Кирилюк