ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ХАРКІВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
_______________________________________________________________________
УХВАЛА

"08" квітня 2026 р. м ХарківСправа № 922/1144/26

Господарський суд Харківської області у складі:

судді Аріт К.В.

розглянувши матеріали

позовної заявиПролісненської селищної ради Чугуївського району Харківської області, с-ще Пролісне (адреса: 63544, Харківська обл., Чугуївський р-н, смт Пролісне (Чкаловське), вул. Свободи, буд.1)
до Товариства з обмеженою відповідальністю "ТПК "Агроальянс ЛТД", смт Пролісне
про розірвання договору, стягнення коштів

ВСТАНОВИВ:

03.04.2025 року позивач - Пролісненська селищна рада Чугуївського району Харківської області (адреса: 63544, Харківська обл., Чугуївський р-н, смт Пролісне (Чкаловське), вул. Свободи, буд.1; ) звернувся до Господарського суду Харківської області з позовом до Товариства з обмеженою відповідальністю "ТПК "Агроальянс ЛТД" (адреса: 63544, Харківська обл., Чугуївський р-н, смт Пролісне (Чкаловське), вул. Свободи, буд.1, секція Б; ) про стягнення 2564,69 грн та розірвання договору оренди земельної ділянки сільськогосподарського призначення №1/03/19 від 13.03.2019 року.

Суд, дослідивши матеріали позовної заяви, дійшов висновку про залишення позовної заяви без руху, з огляду на наступне.

Позовна заява сформована та подана до суду адвокатом Гуменним Т.З. через канцелярію суду засобами поштового зв`язку.

Суд, розглянувши позовну заяву Пролісненської селищної ради Чугуївського району Харківської області, зазначає, що 18.10.2023 введено в дію Закон України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо обов`язкової реєстрації та використання електронних кабінетів в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами» №3200-IX від 29.06.2023.

Відповідно до частини 5 статті 6 Господарського процесуального кодексу України (далі - ГПК України) суд направляє судові рішення та інші процесуальні документи учасникам судового процесу до їхніх електронних кабінетів, вчиняє інші процесуальні дії в електронній формі із застосуванням Єдиної судової інформаційно-комунікаційної системи або її окремої підсистеми (модуля), що забезпечує обмін документами, в порядку, визначеному цим Кодексом, Положенням про Єдину судову інформаційно-комунікаційну систему та/або положеннями, що визначають порядок функціонування її окремих підсистем (модулів).

Так, відповідно до ч. 6 ст. 6 ГПК України адвокати, нотаріуси, державні та приватні виконавці, арбітражні керуючі, судові експерти, органи державної влади та інші державні органи, органи місцевого самоврядування, інші юридичні особи реєструють свої електронні кабінети в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, в обов`язковому порядку. Інші особи реєструють свої електронні кабінети в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, в добровільному порядку.

Процесуальні наслідки, передбачені цим Кодексом у разі звернення до суду з документом особи, яка відповідно до цієї частини зобов`язана зареєструвати електронний кабінет, але не зареєструвала його, застосовуються судом також у випадках, якщо інтереси такої особи у справі представляє адвокат.

Якщо реєстрація електронного кабінету в Єдиній судовій інформаційно-комунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, суперечить релігійним переконанням особи, яка зобов`язана його зареєструвати відповідно до цієї частини, передбачені цим Кодексом процесуальні наслідки звернення до суду такою особою без реєстрації електронного кабінету у вигляді залишення її документа без руху, його повернення або залишення без розгляду не застосовуються за умови, що особа заявила про такі обставини одночасно із поданням відповідного документа шляхом подання окремої обґрунтованої письмової заяви.

Згідно з п. 2 ч. 3 ст. 162 ГПК України позовна заява має містити: зокрема, відомості про наявність або відсутність електронного кабінету.

У поданій позовній заяві представник позивача зазначає про наявність електронного кабінету у позивача.

Пролісненська селищна рада Чугуївського району Харківської області є юридичною особою, а тому згідно з наведеними приписами Господарського процесуального кодексу України зобов`язано зареєструвати свій електронний кабінет в Єдиній судовій інформаційно-комунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, в обов`язковому порядку.

Всупереч наведеним вище нормам, Пролісненська селищна рада Чугуївського району Харківської області () не має зареєстрованого Електронного кабінету в підсистемі Електронний суд ЄСІТС, про що свідчить відповідь від 06.04.2026 №33233872, яка сформована судом засобами підсистеми «Електронний суд».

Позовну заяву підписано адвокатом Гуменним Т.З., який діє в інтересах Пролісненської селищної ради Чугуївського району Харківської області, який має зареєстрований електронний кабінет, однак як зазначалося судом вище, процесуальні наслідки, передбачені ГПК України у разі звернення до суду з документом особи, яка зобов`язана зареєструвати електронний кабінет, але не зареєструвала його, застосовуються судом також у випадках, якщо інтереси такої особи у справі представляє адвокат.

Отже, виходячи із наведених вище положень частини 6 статті 6 ГПК України, незалежно від того чи зареєстрував адвокат, який представляє відповідну юридичну особу свій електронний кабінет в ЄСІТС, така юридична особа, відповідно і Фермерське господарство, зобов`язано зареєструвати свій електронний кабінет в ЄСІТС.

Аналогічної позиції дотримується Верховний Суд в ухвалах від 20.11.2023 у справі № 909/1167/17, від 13.11.2023 року у справі № 910/9385/20, від 22.11.2023 у справі № 911/1730/22, від 13.11.2023 року у справі № 910/4874/21.

Відповідно до п.2 ч.1 ст.164 ГПК України до позовної заяви додаються докази сплати судового збору у встановленому розмірі.

Так, згідно з частиною 2 статті 123 ГПК України розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються законом.

Частиною 1 статті 4 Закону України "Про судовий збір" визначено, що судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого Законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Згідно із підпунктами 1,2 пункту 2 частини 2 статті 4 Закону України "Про судовий збір" за подання до господарського суду позовної заяви майнового характеру ставка судового збору встановлюється у розмірі 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб і не більше 350 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, а за подання вимоги немайнового характеру - 1 розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Відповідно до статті 7 Закону України "Про Державний бюджет України на 2026 рік" станом на 01.01.2026 року прожитковий мінімум на одну працездатну особу в розрахунку на місяць становить - 3328,00 грн.

Як вбачається з матеріалів позовної заяви, позивачем заявлена одна майнова вимога про стягнення 2564,69 грн, та одна немайнова вимога про розірвання договору оренди землі №1/03/19 від 13.03.2019 року.

Отже за подання до суду даної позовної заяви підлягає сплаті судовий збір у розмірі 6656,00 грн (по 1 розміру прожиткового мінімуму в сумі 3328,00 грн за одну вимогу майнового характеру та одну вимогу немайнового характеру).

Проте, позивачем до позовної заяви надано платіжну інструкцію №8 від 22.01.2026 року про сплату судового збору в розмірі 3366,47 грн.

Таким чином, позивачем не доплачено судовий збір в розмірі 3289,53 грн.

Отже позовна заява не містить доказів сплати судового збору в повному розмір.

Крім того, відповідно до вимог ч.2 ст.164 ГПК України позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів).

Згідно з ст.91 ГПК України письмові докази, до яких належать і документи, подаються в оригіналі або в належним чином засвідченій копії. Копії документів вважаються засвідченими належним чином, якщо їх засвідчено в порядку, встановленому чинним законодавством. Учасник справи підтверджує відповідність копії письмового доказу оригіналу, який знаходиться у нього, своїм підписом із зазначення назви посади особи, яка засвідчує копії, її ініціалів, прізвища та дати такого засвідчення.

Відповідно до п.5.26 Національного стандарту ДСТУ 4163:2020 "Державна уніфікована система документації. Уніфікована система організаційно-розпорядчої документації. Вимоги до оформлювання документів", затвердженого наказом ДП «Український науково-дослідний і навчальний центр проблем стандартизації, сертифікації та якості» від 01.07.2020 №144, відмітка про засвідчення копії документа складається з таких елементів:

- слів «Згідно з оригіналом» (без лапок),

- найменування посади,

- особистого підпису особи, яка засвідчує копію,

- її власного імені та прізвища,

- дати засвідчення копії.

Проте, як вбачається із поданих матеріалів, позивачем до позовної заяви долучено документи без належного засвідчення, а саме, на копіях не міститься дата засвідчення.

Відповідно до чч. 1, 2 ст. 174 ГПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 162, 164, 172 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. Суд постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху також у разі, якщо позовну заяву подано особою, яка відповідно до частини шостої статті 6 цього Кодексу зобов`язана зареєструвати електронний кабінет, але не зареєструвала його. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху постановляється з підстави, визначеної абзацом другим частини першої цієї статті, суд у такій ухвалі зазначає про обов`язок такої особи зареєструвати електронний кабінет відповідно до статті 6 цього Кодексу.

Отже позивачу необхідно усунути недоліки позовної заяви шляхом реєстрації електронного кабінету в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі та надання інформації щодо наявності або відсутності електронного кабінету, як це передбачено п. 2 ч. 3 ст. 162 ГПК України.

Враховуючи, що заявником було подано позовну заяву без додержання вимог ст.6, п.2 ч.1 ст.164, ч.2 ст.164 ГПК України, суд вважає за необхідне залишити її без руху та надати позивачу час на усунення недоліків.

Керуючись статтями 6, 162, 164, 174, 233, 234, 235 Господарського процесуального кодексу України, суд

УХВАЛИВ:

1. Позовну заяву Пролісненської селищної ради Чугуївського району Харківської області залишити без руху.

2. Встановити позивачу строк на усунення недоліків позовної заяви - десять днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

3. Встановити Пролісненській селищній раді Чугуївського району Харківської області спосіб усунення недоліків позовної заяви шляхом:

- реєстрації електронного кабінету в підсистемі "Електронний суд" ЄСІТС;

- надання доказів доплати судового збору у встановленому законом порядку і розмірі, а саме 3289,53 грн;

- надання належним чином засвідчених копій додатків до позову.

4. Звернути увагу позивача, що згідно з ч.3 ст.174 ГПК України якщо позивач усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, вона вважається поданою у день первинного її подання до господарського суду та приймається до розгляду, про що суд постановляє ухвалу в порядку, встановленому статтею 176 цього Кодексу.

5. Попередити позивача про те, що відповідно до вимог ч.4 ст.174 ГПК України, якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається особі, що звернулася із позовною заявою.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Ухвала оскарженню не підлягає. Заперечення на ухвали, що не підлягають оскарженню окремо від рішення суду, включаються до апеляційної скарги на рішення суду.

Ухвала підписана 08.04.2026

СуддяК.В. Аріт