ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
ДНІПРОПЕТРОВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

30.03.2026м. ДніпроСправа № 904/1535/26

Суддя Євстигнеєва Н.М., розглянувши матеріали

за позовом Обслуговуючого кооперативу "житлово-будівельний кооператив "Цивілізація", м. Дніпро

до ОСОБА_1 , м. Москва, Російська Федерація

про стягнення 2 406 800,24грн

С У Т Ь С П О Р У :

Обслуговуючий кооператив "Житлово-будівельний кооператив "Цивілізація" звернулося до Господарського суду Дніпропетровської області із позовом, яким просить стягнути з ОСОБА_1 заборгованість у розмірі 2 406 800,24грн, з яких:

- основний борг у розмірі 502 703,59грн;

- пеня у розмірі 714 504,91грн;

- 3 % річних у розмірі 101 148,68грн;

- інфляційні втрати у розмірі 1 088 443,06грн.

Позовні вимоги обґрунтовані тим, що відповідач є власником групи нежитлових приміщень №1202, що розташовані за адресою: Дніпропетровська область, м. Дніпро, вул. Мечникова, буд.19, літ. А-18 на 12 поверсі та складається з: 1-кабінет, 2-підсобне приміщення, 3-санвузол, 4-кабінет, І-лоджія, загальною площею 125,3 кв.м. Право власності ОСОБА_1 на вищезазначене нерухоме майно, було зареєстровано в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно 14.05.2020 за реєстраційним номером об`єкта нерухомого майна: 000, номер запису про право власності: 36521856. ОСОБА_1 є членом кооперативу. За період з 01.12.2015 до 31.03.2022 позивачем нараховано відповідачу зі сплати членських внесків до ОК "ЖБК "Цивілізація" та платежів на добудову і обслуговування будівель БЦ "Цивілізація" 947 105,11грн. Відповідачем протягом 08.04.2019-07.12.2021 перераховано на розрахунковий рахунок позивача, у якості оплати членських внесків 444 401,52грн, що підтверджується Актом взаємної звірки розрахунків за період з 01.12.2015 по 31.03.2022. Отже, у відповідача виникла заборгованість з сплати членських внесків до ОК "ЖБК "Цивілізація" та платежів на добудову і обслуговування будівель БЦ "Цивілізація у розмірі 502 703,59грн.

Згідно Протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 24.03.2026 справу №904/1535/26 передано на розгляд судді Євстигнеєвої Н.М.

Розглянувши подані матеріали, суд дійшов висновку про залишення позовної заяви без руху з наступних підстав.

Частиною першою статті 174 Господарського процесуального кодексу України передбачено, що суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 162, 164, 172 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Залишення позовної заяви без руху - це тимчасовий захід, який застосовується судом з метою усунення позивачем недоліків позовної заяви та дотримання порядку її подання, визначеного Господарським процесуальним кодексом України.

Згідно з пунктом 2 частини першої статті 164 Господарського процесуального кодексу України до позовної заяви додаються документи, які підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Законодавче закріплення судових витрат має на меті, по-перше, відшкодування державі витрат, понесених на утримання судової системи і забезпечення її діяльності (саме у цьому проявляється компенсаційна функція інституту судових витрат) та, по-друге, покладає певні витрати на тих, хто звертається до суду за захистом, що покликано дисциплінувати фізичних та юридичних осіб від подання до суду необґрунтованих заяв і клопотань, забезпечуючи таким чином і процесуальну економію.

На думку Європейського суду з прав людини, судовий збір є обмежувальним заходом, який попереджає подання необґрунтованих та безпідставних позовів та перенавантаження судів.

Отже, обов`язковою умовою при зверненні до суду є дотримання сторонами вимог законодавства, зокрема, обов`язку сплати судового збору у відповідному розмірі (крім випадків звільнення від сплати судового збору).

Правові засади справляння судового збору, платників, об`єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору встановлено Законом України "Про судовий збір".

Відповідно до п. 1, п. 2 частини другої ст. 4 Закону України "Про судовий збір" за подання до господарського суду позовної заяви майнового характеру ставка судового збору становить 1,5 відсотки ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 350 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, за подання до господарського суду позовної заяви немайнового характеру ставка судового збору становить 1 розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Відповідно до статті 7 Закону України "Про Державний бюджет України на 2026 рік", з 01 січня 2026 року розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб становить 3328,00грн.

При поданні до суду процесуальних документів, передбачених частиною другою цієї статті, в електронній формі - застосовується коефіцієнт 0,8 для пониження відповідного розміру ставки судового збору (ч.3 ст.4 Закону України "Про судовий збір", п. 8.23 Постанови Великої Палати Верховного Суду від 16.11.2022 у справі № 916/228/22).

Судовий збір перераховується у безготівковій або готівковій формі, у тому числі з використанням електронного платіжного засобу або за допомогою платіжних пристроїв, в тому числі з використанням платіжних систем через мережу Інтернет у режимі реального часу.

Судовий збір сплачується за місцем розгляду справи та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України. Суд перед відкриттям (порушенням) провадження у справі, перевіряє зарахування судового збору до спеціального фонду Державного бюджету України (ст. 9 Закону України "Про судовий збір").

При зверненні до господарського суду через систему "Електронний суд" позивачем заявлено вимогу майнового характеру (стягнення 2 406 800,24грн), за розгляд якої підлягає сплаті судовий збір у розмірі 28 881,60грн (2 406 800,24грн * 1,5% * 0,8).

Позивачем не додано жодних доказів на підтвердження сплати судового збору у встановленому порядку і розмірі.

Водночас позовна заява містить клопотання про відстрочення сплати судового збору до прийняття рішення у справі.

В обґрунтування клопотання, позивач зазначає, що ОК "ЖБК "Цивілізація" створено як непідприємницьке товариство. Кооператив не має на меті одержання прибутку з подальшим його розподілом між членами. Засновниками та членами кооперативу є фізичні та юридичні особи, які створили кооператив або були прийняті до його складу після створення у встановленому порядку. ОК "ЖБК "Цивілізація" здійснює свою діяльність виключно за рахунок внесків його членів. У зв`язку з повномасштабною військовою агресією проти України значна кількість громадян та суб`єктів господарювання опинилися у вкрай складному фінансово-економічному становищі. Воєнні дії спричинили зниження рівня доходів населення, втрату робочих місць, вимушене переміщення осіб, пошкодження або втрату майна, скорочення підприємницької діяльності та загальне падіння платоспроможності. Члени кооперативу, які забезпечують його діяльність виключно шляхом сплати внесків, також зазнали істотних фінансових труднощів. За таких обставин своєчасне та повне формування необхідних фондів є вкрай ускладненим. У зв`язку з викладеним, ОК "ЖБК "Цивілізація" фактично позбавлене можливості оперативно акумулювати додаткові кошти, зокрема для сплати судового збору у встановленому законом розмірі. З огляду на відсутність прибутку та залежність виключно від внесків членів, збір необхідної суми для сплати судового збору є надзвичайно обтяжливим та потребує додаткового часу.

За змістом положень статті 8 Закону України "Про судовий збір" питання про відстрочення та розстрочення судом сплати судового збору, зменшення розміру судового збору або звільнення від його сплати з підстав майнового стану сторони вирішується судом в кожному конкретному випадку залежно від обставин справи та обґрунтованості доводів сторони належними і допустимими доказами на підтвердження того, що майновий стан сторони перешкоджає сплаті нею судового збору в установленому порядку і розмірі, а також на засадах рівності всіх учасників судового процесу перед законом і судом.

Щодо третьої умови, визначеної у пункті 3 частини першої статті 8, то законодавець, застосувавши слово "або", не визначив можливість її застосування за суб`єктом застосування, в той же час визначив коло предметів спору, коли така умова може застосовуватись, - лише у разі, коли предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю, тобто особистих майнових та особистих немайнових прав фізичних осіб.

Вказане узгоджуються з правовими висновками, викладеними в постанові Великої Палати Верховного Суду від 29.11.2023 у справі № 906/308/20.

Так, враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов: розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або позивачами є: військовослужбовці; батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю; члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.

Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

Наведена норма містить виключний перелік умов, за наявності яких суд може відстрочити або розстрочити сплату судового збору, зменшити його розмір або звільнити від сплати судового збору.

Вказаною статтею передбачено право суду, а не обов`язок щодо відстрочки, розстрочки або звільнення заявника від сплати судового збору.

Аналогічний правовий висновок викладений у постанові Великої Палати Верховного Суду від 14.01.2021 у справі №0940/2276/18.

Як визначено у рішенні Європейського суду з прав людини від 20.05.2010 у справі "Пелевін проти України" право на доступ до суду не є абсолютним і може підлягати дозволеним за змістом обмеженням, зокрема, щодо умов прийнятності скарг (пункт 27). Такі обмеження дозволяються опосередковано, оскільки право на доступ до суду "за своєю природою потребує регулювання державою, регулювання, що може змінюватися у часі та місці відповідно до потреб і ресурсів суспільства та окремих осіб" (рішення від 28.05.1985 у справі "Ешингдейн проти Сполученого Королівства" (пункт 57).

Європейський суд з прав людини в рішенні "Креуз проти Польщі" у справі 28249/95 від 19.06.2001 зазначив, що вимога сплати зборів цивільними судами у зв`язку з поданням позовів, які вони мають розглянути, не може вважатися обмеженням права доступу до суду, яке є саме по собі таким, що суперечить пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року.

Оскільки статтею 129 Конституції України як одну із засад судочинства визначено рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом, відтак самі лише обставини, пов`язані з неприбутковістю та відсутністю коштів для сплати судового збору без надання відповідних доказів не можуть вважатися підставою, зокрема, для звільнення від такої сплати.

Позивач не підпадає під жодну із умов частини першої статті 8 Закону України "Про судовий збір". Предметом спору у даній справі не є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.

Приписами частини другої статті 164 Господарського процесуального кодексу України визначено, що позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів).

Відповідно до пункту 3 частини третьої статті 162 Господарського процесуального кодексу позовна заява повинна містити зазначення ціни позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці; обґрунтований розрахунок сум, що стягуються чи оспорюються.

За пунктом 8 частини третьої ст. 162 Господарського процесуального кодексу України позовна заява повинна містити перелік документів та інших доказів, що додаються до заяви; зазначення доказів, які не можуть бути подані разом із позовною заявою (за наявності); зазначення щодо наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових або електронних доказів, копії яких додано до заяви.

Позовна заява не містить обґрунтований розрахунок стягуваної суми. В розрахунку має бути зазначено підстава нарахування, період (з __ до __) та розмір внеску в періоді нарахування. В позовній заяві є посилання на часткову оплату, однак платіжні інструкції, банківські виписки на підтвердження цих оплат позивачем не надано. Акт взаємної звірки розрахунків не є розрахунком суми позову в розумінні статті 162 ГПК України.

Долучений до позовної заяви додаток п. 3. 4. надано неналежної якості.

Наведені обставини є підставою для залишення позовної заяви без руху.

Частиною дугою статті 174 ГПК України встановлено, що в ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху постановляється з підстави несплати судового збору у встановленому законом розмірі, суд в такій ухвалі повинен зазначити точну суму судового збору, яку необхідно сплатити (доплатити).

Керуючись статтями 162, 164, 174, 234, 235 Господарського процесуального кодексу України, господарський суд, -

У Х В А Л И В :

1. Відмовити Обслуговуючому кооперативу "Житлово-будівельний кооператив "Цивілізація" в задоволенні клопотання про відстрочення сплати судового збору до прийняття рішення у справі.

2. Позовну заяву залишити без руху.

2. Обслуговуючому кооперативу "Житлово-будівельний кооператив "Цивілізація" протягом десяти днів з дня вручення ухвали суду усунути недоліки позовної заяви, а саме надати до суду:

- докази сплати судового збору у встановленому розмірі 28 881,60грн та порядку;

- детальний та обґрунтований розрахунок стягуваної суми. В розрахунку має бути зазначено підстава нарахування, період (з __ до __), розмір внеску в періоді нарахування;

- докази часткової оплати (платіжні інструкції, банківські виписки тощо), зазначити за який період зараховані сплачені кошти;

- Статут ОК "Житлово-будівельний кооператив "Цивілізація" (належної якості, у читабельному вигляді).

3. Роз`яснити Обслуговуючому кооперативу "Житлово-будівельний кооператив "Цивілізація", що в разі не усунення всіх недоліків у встановлений судом строк, заява вважається неподаною і повертається особі, що звернулась з позовною заявою.

Ухвала набирає законної сили - 30.03.2026 та оскарженню не підлягає.

Суддя Н.М. Євстигнеєва