УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

м. Київ

31.03.2026Справа № 910/3230/26

Господарський суд міста Києва у складі судді Літвінової М.Є., розглянувши

позовну заяву Акціонерного товариства «Українська залізниця» (адреса: 03150, місто Київ, вулиця Єжи Ґедройця, будинок 5)

до Товариства з обмеженою відповідальністю «Технікон Плюс» (адреса: 04082, місто Київ, вулиця Радомишльська, будинок 44, офіс 1)

про стягнення 551 291, 00 грн за зобов`язання здійснити поставку товару

ВСТАНОВИВ:

Акціонерне товариство «Українська залізниця» звернулось до Господарського суду міста Києва з позовом до Товариства з обмеженою відповідальністю «Технікон Плюс» про стягнення 551 291, 00 грн штрафу та зобов`язання здійснити поставку товару, обумовленого рознарядкою від 28.10.2025 № ЦЗВ-31/1024 за договором про закупівлю матеріального технічних ресурсів від 22.08.2025 № ЦЗВ -03-04125-01.

Дослідивши матеріали позовної заяви Акціонерного товариства «Українська залізниця», суд зазначає наступне.

Відповідно до ч. 2 ст. 174 Господарського процесуального кодексу України в ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Статтею 164 Господарського процесуального кодексу України визначено перелік документів, що подаються до позовної заяви, зокрема вказано, що до позовної заяви додаються документи, які підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, які підтверджують підстави звільнення віл сплати судового збору відповідно до закону.

Згідно з п.п. 1, 2 ч. 2 ст. 4 Закону України Про судовий збір за подання до господарського суду позовної заяви майнового характеру ставка судового збору становить 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб і не більше 350 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб; а за подання позовної заяви немайнового характеру - 1 розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

При цьому, майновий позов (позовна вимога майнового характеру) - це вимога про захист права або інтересу, об`єктом якої виступає благо, що підлягає грошовій оцінці.

Тобто будь-який майновий спір має ціну. Різновидами майнових спорів є, зокрема, спори, пов`язані з підтвердженням прав на майно та грошові суми, на володіння майном і будь-які форми використання останнього.

Судовий збір з позовної заяви про визнання права власності на майно, стягнення, витребування або повернення майна - як рухомих речей, так і нерухомості - визначається з урахуванням вартості спірного майна, тобто як зі спору майнового характеру.

Наявність вартісного, грошового вираження матеріально-правової вимоги позивача свідчить про її майновий характер, який має відображатися у ціні заявленого позову.

Натомість до позовних заяв немайнового характеру відносяться вимоги, які не підлягають вартісній оцінці. Під немайновим позовом слід розуміти вимогу про захист права або інтересу, об`єктом якої виступає благо, що не піддається грошовій оцінці (аналогічна правова позиція викладена у постанові Великої Палати Верховного Суду від 25.08.2020 по справі № 910/13737/19).

Позовні вимоги про зобов`язання здійснити поставку товару, обумовленого рознарядкою від 28.10.2025 № ЦЗВ-31/1024 за договором про закупівлю матеріального технічних ресурсів від 22.08.2025 № ЦЗВ -03-04125-01 як і вимога про стягнення заборгованості в сумі 551 291, 00 грн є вимогами майнового характеру, оскільки ґрунтуються на наявності грошових вимог позивача, що виникли на підставі відповідного договору, і розмір ставок судового збору за їх подання визначається на підставі статті 4 Закону України "Про судовий збір" виходячи з розміру грошових вимог позивача, на припинення яких спрямовано позов.

Така правова позиція висловлена Великою Палатою Верховного Суду в постанові від 25.08.20 у справі №910/13737/19.

Відповідно до ч. 1 ст. 4 Закону України Про судовий збір судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Статтею 7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2026 рік» встановлено, що з 1 січня 2026 року прожитковий мінімум для працездатних осіб становить 3 328,00 грн.

Разом з тим, враховуючи, що позовну заяву подано в електронній формі до встановленої законом ставки судового збору може бути застосовано понижуючий коефіцієнт у розмірі 0,8, визначений частиною третьою статті 4 Закону України «Про судовий збір».

З огляду на положення Закону України Про судовий збір розмір судового збору за подання позивачем до Господарського суду міста Києва позовної заяви, в електронній формі, із вимогами майнового характеру становить 51 038, 77 грн (3 701 940, 00 + 551 291, 00 = 4 253 231, 00 *1,5%= 63 798, 46 грн *0,8= 51 038, 77 грн).

Однак, що при дослідженні матеріалів позовної заяви, судом встановлено, що позивачем до матеріалів справи додано квитанцію № 178036 від 23.03.2026 про сплату судового збору лише у розмірі 6 615, 49 грн.

Доказів сплати судового збору у розмірі 44 423, 28 грн до матеріалів справи не додано.

Згідно із ст. 174 Господарського процесуального кодексу України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 162, 164, 172 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

За таких обставин, позовна заява Акціонерного товариства «Українська залізниця» підлягає залишенню без руху.

Суд звертає увагу позивача на те, що відповідно до ч. 4 ст. 174 Господарського процесуального кодексу України, якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається особі, що звернулася із позовною заявою.

Враховуючи викладене та керуючись статтями 164, 174, 233, 234 Господарського процесуального кодексу України, суд

УХВАЛИВ:

1. Позовну заяву Акціонерного товариства «Українська залізниця» залишити без руху.

2. Встановити позивачу строк на усунення недоліків позовної заяви не пізніше 5 днів з дня вручення зазначеної ухвали.

3. Встановити позивачу спосіб усунення недоліків позовної заяви шляхом:

- подання документу, який підтверджує сплату судового збору у встановленому законом порядку та розмірі (44 423, 28 грн); надати докази його направлення відповідачу.

4. Відповідно до ч. 2 ст. 235 Господарського процесуального кодексу України дана ухвала набирає законної сили з моменту її підписання. Дана ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя М.Є. Літвінова