РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

м. Київ

16.02.2026Справа № 910/12237/25

Господарський суд міста Києва у складі судді Ковтуна С.А., секретар судового засідання Мамонтова О.О., розглянувши матеріали господарської справи

за позовом товариства з обмеженою відповідальністю «Рітон трейд»

до акціонерного товариства Національна атомна енергогенеруюча компанія «Енергоатом» в особі філії «Відокремлений підрозділ «Енергоатом-трейдинг» акціонерного товариства Національна атомна енергогенеруюча компанія «Енергоатом»

про розірвання додаткової угоди,

Представники:

від позивача Білан В.В.

від відповідача Слівінська Н.І.

ОБСТАВИНИ СПРАВИ:

До суду звернулося товариство з обмеженою відповідальністю «Рітон трейд» з позовом до акціонерного товариства Національна атомна енергогенеруюча компанія «Енергоатом» в особі філії «Відокремлений підрозділ «Енергоатом-трейдинг» акціонерного товариства Національна атомна енергогенеруюча компанія «Енергоатом» про розірвання додаткової угоди № 4 від 26.08.2025 до договору № 65-150-SD-25-01449 купівлі-продажу електричної енергії від 10.06.2025 з 01.09.2025.

Суд своєю ухвалою від 02.10.2025 відкрив провадження у справі № 910/12237/25, постановив розглядати справу у порядку загального позовного провадження.

Товариство з обмеженою відповідальністю «Рітон трейд» вважає, що наявні передбачені ст. 652 Цивільного кодексу (далі - ЦК) України підстави для розірвання додаткової угоди № 4 від 26.08.2025. Предметом регулювання вказаної додаткової угоди є постачання відповідачем позивачу електричної енергії з 1 вересня по 30 вересня 2025 року за ціною 5201,00 грн за 1 МВт год без ПДВ (за обсяг 720 МВт*год) та 5100,00 грн за 1 МВт год без ПДВ (за обсяг 1440 МВт*год становить). 1 вересня 2025 року на ринку електричної енергії «на добу на перед» ціна електричної енергії знизилась приблизно на 40 %, внаслідок чого її реалізація із сторони товариства з обмеженою відповідальністю «Рітон трейд» заподіяла б непоправних збитків. Таку зміну ціни позивач вважає істотною зміною обставин, що є підставою для розірвання додаткової угоди. Обґрунтовуючи істотність зміни позивач посилається на те, що: на початку осінньо-зимового опалювального періоду попит на ринку електричної енергії завжди демонструє зростання; формування ціни на ринку не залежить від позивача; виконання додаткової угоди порушило б співвідношення майнових інтересів сторін; із суті додаткової угоди не випливає, що ризик зміни ціни несе позивач.

Відповідач відхилив позов повністю. Відповідач вважає, що зміна ціни електричної енергії не є істотною зміною обставин передбачених ст. 652 ЦК України, оскільки:

- позивач уклав додаткову угоду як переможець аукціону, умови якого передбачають неможливість зміни його результатів щодо вартості та обсягу придбаної електричної енергії;

- ринок двосторонніх договорів, на якому укладена додаткова угода, та ринок «на добу наперед» є самостійними ринками в структурі єдиного ринку електричної енергії України, ціноутворення на яких відбувається автономно. Коливання цін на ринку «на добу наперед» є комерційним ризиком учасників ринку, які на мають ознак впливу на ризики, пов`язані з укладенням або виконанням двосторонніх договорів;

- позивач не скористався можливістю внесення змін до додаткової угоди відповідно до врегульованого нею порядку;

- не надано доказів порушення співвідношення майнових інтересів сторін;

- ризик неотримання прибутку є фактором діяльності на ринку постачальника електричної енергії, він повинен бути врахований позивачем та не може бути перекладений на відповідача;

- строк додаткової угоди закінчився, що унеможливлює її розірвання.

Відповідач подав клопотання про призначення у справі судової економічної експертизи, на вирішення якої поставити питання:

1. Яка ключова економічна функція ринку двосторонніх договорів порівняно з функцією ринку «на добу наперед»?

2. Чи є ціни на ринку «на добу наперед» та ринку двосторонніх договорів стабільними та незмінними (фіксованими)?

3. Чи притаманні ринку «на добу наперед» та ринку двосторонніх договорів ознаки волатильності? Який з ринків є більш волатильним - ринок «на добу наперед» чи ринок двосторонніх договорів?

4. Чи можуть спостерігатися зміни цін на ринку «на добу наперед» протягом короткого терміну часу (години, доби)?

5. Які фактори вплинули на коливання цін на ринку «на добу наперед» у період серпень-вересень 2025 року?

6. Чи можна з огляду на фактори, що впливають на коливання цін, зокрема, сезонність, тощо, вважати, що зміни цін на ринку «на добу наперед» є комерційним ризиком учасників ринку електричної енергії?

7. Чи підтверджуєтеся, в тому числі статистичними та економічними даними, що зміни цін на ринку «на добу наперед» (зокрема, у вересні 2025 року) є типовими ринковими коливаннями, зумовленими балансом попиту та пропозиції?

8. Чи відносяться зміни (коливання) цін на ринку «на добу наперед» (у тому числі у вересні 2025 року) до прогнозованої та кон`юнктурної динаміки, яку могли передбачити учасники ринку електричної енергії перед здійсненням купівлі електричної енергії за двосторонніми договорами для періоду постачання вересень 2025 року?

9. Чи змінює коливання цін на ринку «на добу наперед» умови укладених раніше двосторонніх договорів, зокрема, умови додаткової угоди № 1 від 26.08.2025 до договору купівлі-продажу електричної енергії № 65-150-SD-25-01482 від 26.08.2025?

10. Чи існує залежність виконання зобов`язань за додатковою угодою № 1 від 26.08.2025 до договору купівлі-продажу електричної енергії № 65-150-SD-25-01482 від 26.08.2025 від зміни (коливань) цін на ринку «на добу наперед», у разі якщо такі зміни (коливання) цін виникли після укладання зазначеної додаткової угоди?

11. Чи можна вважати зміни (коливання) цін на ринку «на добу наперед» у вересні 2025 року такими, що створювали істотні економічні перешкоди для виконання умов додаткової угоди № 1 від 26.08.2025 до договору купівлі-продажу електричної енергії № 65-150-SD-25-01482 від 26.08.2025?

Суд відмовив у задоволенні цього клопотання, про що 24.11.2025 постановив ухвалу, яку заніс до протоколу судового засідання. Відмовляючи у задоволенні клопотання суд виходив з такого.

Висновок експерта - це докладний опис проведених експертом досліджень, зроблені у результаті них висновки та обґрунтовані відповіді на питання, поставлені експертові, складений у порядку, визначеному законодавством (ч. 1 ст. 98 ГПК України). Предметом висновку експерта може бути дослідження обставин, які входять до предмета доказування та встановлення яких потребує наявних у експерта спеціальних знань (ч. 2 ст. 98 ГПК України). Абзацом цієї ж частини передбачено, що предметом висновку експерта не можуть бути питання права.

Тобто залучення експертів, які мають необхідні спеціальні знання у сфері іншій, ніж право, переслідує мету використати їх висновки щоб правильно вирішити спір, встановити обставини, що мають ключові та вагомі значення, для з`ясування яких необхідні спеціальні знання у сфері іншій, ніж право. Судова експертиза призначається лише у разі дійсної потреби у спеціальних знаннях для встановлення фактичних даних, що входять до предмета доказування, тобто тоді, коли висновок експерта не можуть замінити інші засоби доказування.

Предметом дослідження у цій справі є можливість віднесення зміни ціни на ринку електричної енергії «на добу на перед» до істотної зміни обставин. Водночас питання, які відповідач пропонує поставити на вирішення експерта (експертів), стосуються обставин функціонування ринку електричної енергії і його складових сегментів та здійснення аналізу і виявлення тенденцій і закономірностей економічних процесів цього ринку. Тобто обставини, які відповідач пропонує з`ясувати під час проведення експертизи, стосуються питань правового характеру, а також пов`язані з загальнотеоретичними поглядами фахівців у галузі економічного аналізу і прогнозування на певні процеси, як економічні явища.

Отже, частина питань, які відповідач пропонує поставити на вирішення експерта (експертів), стосуються знань у сфері права, а інша частина - загальнотеоретичних припущень, що не стосуються предмету дослідження.

При цьому суд наголошує, що саме до компетенції суду належить оцінка тих чи інших обставин за критерієм істотної зміни. А тому призначення експертизи з запропонованих відповідачем питань переслідувало б підміну експертами функцій суду, що закон не допускає.

03.11.2025 позивач подав «заяву про зміну підстав позову». Водночас вказана заява не містить інших або додаткових фактичних обставин щодо вимоги про розірвання додаткової угоди, а тому, незважаючи на назву, ця заява не має тих правових наслідків, які передбачені ч. 3 ст. 46 Господарського процесуального кодексу (далі - ГПК) України.

Розглянувши надані документи і матеріали, заслухавши пояснення представників позивача та відповідача, всебічно та повно з`ясувавши обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги та заперечення, об`єктивно оцінивши в сукупності докази, які мають значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд встановив:

10 червня 2025 року товариство з обмеженою відповідальністю «Рітон трейд» (покупець) та акціонерне товариство Національна атомна енергогенеруюча компанія «Енергоатом» в особі філії «Відокремлений підрозділ «Енергоатом-трейдинг» акціонерного товариства Національна атомна енергогенеруюча компанія «Енергоатом» (продавець) уклали договір купівлі-продажу електричної енергії № 65-150-SD-25-01449 (далі - Договір), відповідно до умов якого періодом постачання електричної енергії є календарні дати з першого календарного дня по останній календарний день такого періоду (далі - період постачання), що зазначаються у додатковій угоді для періоду постачання за результатами проведеного електронного аукціону (абз.1 п. 3.1 Договору). У додатковій угоді для періоду постачання зазначаються години, в які буде здійснюватися відпуск/відбір електричної енергії, для кожного торгового дня доби постачання у періоді постачання (абз.2 п. 3.1 Договору).

Обсяг електричної енергії, що купується та продається за цим договором, у періоді постачання визначається за результатами проведеного електронного аукціону, на підставі відповідного аукціонного свідоцтва, та зазначається у додатковій угоді для періоду постачання (п. 3.2 Договору). Відпуск/відбір електричної енергії у періоді постачання здійснюється згідно з графіком відпуску/ відбору електричної енергії, що зазначається у додатковій угоді для періоду постачання (п. 3.3 Договору).

Додаткова угода, крім періоду постачання, також встановлює ціну купівлі-продажу електричної енергії, що визначається за результатами проведеного аукціону (п. 4.1 Договору).

Отже, правова конструкція правовідносин, які сторони сформували у Договорі, передбачала укладення окремих додаткових угод, що встановлювали постачання електричної енергії у певний період в межах загального предмету. Кожна з цих додаткових угод є окремим самостійним правочином одна щодо одної, що пов`язані спільною метою Договору. Фактично Договір встановлює загальні умови для кожної з додаткових угод, що підлягають застосуванню до них, і які ними не передбачені. Порушення зобов`язань в межах додаткових угод є порушенням зобов`язань за Договором, водночас не є порушенням зобов`язань за іншими додатковими угодами, укладеними в рамках Договору.

З метою постачання електричної енергії у вересні 2025 року сторони 26.08.2025 уклали додаткову угоду № 4 до Договору (далі - Додаткова угода), відповідно до умов якої періодом постачання електричної енергії є календарні дати з 01.09.2025 по 30.09.2025. У цій Додатковій угоді зазначено, що вона укладена за результатами електронного аукціону № ЕР-220825-10.

За додатковою угодою відпуск/відбір електричної енергії здійснюється з 00:00 по 24:00 години кожного торгового дня періоду постачання.

Загальний обсяг електричної енергії, що купується та продається відповідно до умов цієї додаткової угоди становить 2160 МВт год. (п. 3 Додаткової угоди). Ціна електричної енергії за обсяг 720 МВт*год становить 5201,00 грн за 1 (один) МВт год без податку на додану вартість (далі- ПДВ). Ціна електричної енергії за обсяг 1440 МВт*год становить 5100,00 грн за 1 (один) МВт год без ПДВ (п. 4 Додаткової угоди).

З огляду на це загальна вартість електричної енергії, придбаної за Додатковою угодою, становить 13306464,00 грн з ПДВ, з яких вартість умов цієї додаткової угоди становить 2160 МВт год. Ціна електричної енергії за обсяг 720 МВт*год становить 4493664 грн з ПДВ, а вартість 1440 МВт*год - 8812800 грн з ПДВ.

Оплата за електричну енергію здійснюється у формі попередньої оплати. Для кожної доби постачання періоду постачання покупець здійснює оплату за куплену електричну енергію не пізніше, ніж за три дні до доби постачання, у розмірі вартості електричної енергії доби постачання. Якщо граничний строк оплати припадає на святковий, вихідний чи інший неробочий день, то відповідний платіж повинен бути здійснений в останній робочий день, що передує даті такого платежу (п. 6 Додаткової угоди).

31.08.2025 товариство з обмеженою відповідальністю «Рітон трейд» переказало акціонерному товариству Національна атомна енергогенеруюча компанія «Енергоатом» за Додатковою угодою 887098,18 грн (платіжна інструкція № 3061).

Сторони визнають, що в рамках виконання Додаткової угоди мав місце фізичний відбір товариством з обмеженою відповідальністю «Рітон трейд» електричної енергії з 01.09.2025 по 05.09.2025. Також не є спірною та обставина, що відповідач з 06.09.2025 призупинив продаж позивачу електричної енергії внаслідок прострочення останнього в оплаті.

Причиною зупинення платежів із сторони позивача стала зміна у вересні 2025 року на ринку «на добу наперед» ціни на електричну енергію в сторону зменшення. Саме цю обставину позивач поклав в основу своєї пропозиції про розірвання Додаткової угоди, яку адресував відповідачу 23.09.2025 (лист № 2309-1), кваліфікуючи її як істотну зміну обставин за ст. 652 ЦК України.

Вирішуючи цей спір суд виходить з такого.

Договором є домовленість сторін двох або більше сторін, спрямована на встановлення, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків (ч. 1 ст. 626 ЦК України).

Договору як юридичному факту властиві такі ознаки:

- в договорі виявляється воля не однієї особи, а двох чи кількох, причому волевиявлення учасників за своїм змістом мають збігатися і відповідати одне одному;

- договір - це така спільна дія осіб, яка спрямована на досягнення певних цивільно-правових наслідків: встановлення, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків.

Основною особливістю цивільних правовідносин є те, що вони засновані на рівності, автономії волі, майновій і організаційній відокремленості її суб`єктів. У зв`язку з цим однією із засад цивільного законодавства є свобода договору (ст. 3 ЦК України), суть якої розкрита у ст. 627 ЦК України і полягає у тому, що сторони є вільними в укладенні договору, виборі контрагента та визначенні умов договору з урахуванням вимог Цивільного кодексу України, інших актів законодавства, звичаїв ділового обороту, вимог розумності та справедливості.

Отже, свобода договору є багатоаспектним поняттям, яке включає в себе різні прояви: прийняття власного рішення про вступ у договірні відносини, самостійний вибір того, з ким буде вступати у правовідносини, визначення умов договору тощо. Одним і проявів свободи договору є не лише вільне укладення договору, а й розірвання та зміна його умов за їх згодою.

За загальним правилом договір повинен бути незмінним на весь час протягом його дії, а договірне зобов`язання - виконуватись відповідно до тих умов, які сторони визначили при укладенні договору.

Розірвання договору спричиняє припинення договірного зобов`язання (ч. 2 ст. 653 ЦК України).

Оскільки договір укладається за згодою сторін, то загальне правило полягає у розірванні його у такий же спосіб.

Розірвання договору за рішенням суду допускається лише у випадках, передбачених договором або законом

Процес виконання договору, незважаючи на проявлену при його укладенні обачливість як стандарт, що покликаний формувати цивільний оборот на засадах розумної поведінки, може виявити обставини, що не були враховані учасниками при укладенні договору. Попри те, що такі ризики є договірними, статтею 652 Цивільного кодексу України, з метою забезпечення досконалості площини договірних відносин, запроваджений правовий механізм зменшення таких ризиків. Цей механізм полягає у встановленні правил про зміну або розірвання договору у зв`язку з істотною зміною обставин.

За цією нормою у разі істотної зміни обставин, якими сторони керувалися при укладенні договору, договір може бути змінений або розірваний за згодою сторін, якщо інше не встановлено договором або не випливає із суті зобов`язання. Зміна обставин є істотною, якщо вони змінилися настільки, що, якби сторони могли це передбачити, вони не уклали б договір або уклали б його на інших умовах (ч. 1 ст. 652 ЦК України).

Запроваджений механізм зміни або розірвання договору внаслідок істотної зміни обставин спрямований на подолання нерівного становища, в якому опинилися сторони договору, та ґрунтується на принципі справедливості (ст. 3 ЦК України).

На стабільність договірних відносин можуть вплинути непередбачувані обставини, що виникають після укладення договору, істотно порушують баланс інтересів сторін і суттєво знижують для кожної з них очікуваний результат договору. Право змінити чи розірвати договір у разі істотної зміни обставин, які були визначальними на час його укладення, направлене на захист сторін договору від настання ще більш несприятливих наслідків, пов`язаних із подальшим його виконанням за існування обставин, що відповідають характеристикам, визначеним у статті 652 Цивільного кодексу України. За загальним правилом у разі істотної зміни обставин, якими сторони керувалися, укладаючи договір, його можна змінити чи розірвати за згодою сторін. Можливість такої зміни або розірвання може бути обмежена, коли інше передбачає договір або випливає із суті зобов`язання. Істотна зміна обставин, якими сторони керувалися, укладаючи договір, має бути не наслідком поведінки сторін, а бути зовнішньою щодо юридичного зв`язку між ними. Зміна договору у зв`язку з істотною зміною обставин за рішенням суду, виходячи з принципу свободи договору, є винятковим заходом. Для застосування судом відповідного повноваження потрібна як сукупність чотирьох умов, визначених у частині другій статті 652 Цивільного кодексу України, так і встановлення того, що розірвання договору суперечить суспільним інтересам або потягне для сторін шкоду, яка значно перевищує затрати, необхідні для виконання договору на умовах, змінених судом, тобто що таке розірвання буде необґрунтованим згідно з принципом «найменших негативних наслідків» для сторін договору (п. 87-89 постанови Великої Палати Верховного Суду від 13.07.2022 у справі № 363/1834/17).

За ч. 2 ст. 652 ЦК України, якщо сторони не досягли згоди щодо приведення договору у відповідність з обставинами, які істотно змінились, або щодо його розірвання, договір може бути розірваний, а з підстав, встановлених частиною четвертою цієї статті, - змінений за рішенням суду на вимогу заінтересованої сторони за наявності одночасно таких умов:

1) в момент укладення договору сторони виходили з того, що така зміна обставин не настане;

2) зміна обставин зумовлена причинами, які заінтересована сторона не могла усунути після їх виникнення при всій турботливості та обачності, які від неї вимагалися;

3) виконання договору порушило б співвідношення майнових інтересів сторін і позбавило б заінтересовану сторону того, на що вона розраховувала при укладенні договору;

4) із суті договору або звичаїв ділового обороту не випливає, що ризик зміни обставин несе заінтересована сторона.

Зміна договору у зв`язку з істотною зміною обставин допускається за рішенням суду у виняткових випадках, коли розірвання договору суперечить суспільним інтересам або потягне для сторін шкоду, яка значно перевищує затрати, необхідні для виконання договору на умовах, змінених судом (ч. 4 ст. 652 ЦК України).

Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного господарського суду у справі № 910/13459/19 зазначив (постанова від 10.09.2020), що при укладенні договору та визначенні його умов сторони повинні розумно оцінювати ті обставини, при яких він буде виконуватися. Інтереси сторін можуть порушуватися будь-якою зміною обставин, що виникають у ході виконання договору, проте лише істотна зміна обставин визнається підставою для вимоги про зміну договору. Зміна обставин вважається істотною тільки тоді, якщо вони змінилися настільки, що, якби сторони могли це передбачити, вони б не уклали договір або уклали б його на інших умовах. Аналіз статті 652 Цивільного кодексу України свідчить про те, що закон пов`язує можливість внесення змін до договору безпосередньо не з наявністю істотної зміни обставин, а з наявністю одночасно чотирьох умов, визначених частиною другою статті 652 Цивільного кодексу України, при істотній зміні обставин. Водночас згідно з частиною четвертою статті 652 Цивільного кодексу України зміна договору у зв`язку з істотною зміною обставин допускається за рішенням суду у виняткових випадках, коли розірвання договору суперечить суспільним інтересам або потягне для сторін шкоду, яка значно перевищує затрати, необхідні для виконання договору на умовах, змінених судом. Отже крім названих вище чотирьох умов, за яких можливе розірвання договору, для його зміни додатково необхідна ще одна з таких умов (винятковий випадок): а) розірвання договору суперечить суспільним інтересам або б) розірвання договору потягне для сторін шкоду, яка значно перевищує затрати, необхідні для виконання договору на умовах, змінених судом.

Саме позивач, виходячи з визначеного ст. 74 ГПК України обов`язку доказування, при зверненні до суду з вимогами про розірвання договору насамперед повинен довести факт наявності передбачених чинним законодавством підстав для його розірвання.

Як на істотну зміну обставин, якими сторони керувалися при укладенні Додаткової угоди, позивач послалося на зміну у вересні 2025 року на ринку «на добу наперед» ціни на електричну енергію в сторону зменшення.

Закон України «Про особливості регулювання діяльності юридичних осіб окремих організаційно-правових форм у перехідний період та об`єднань юридичних осіб» господарську діяльність, що здійснюється з метою одержання прибутку, кваліфікує підприємництвом. Така діяльність здійснюється на власний ризик.

Однією з основоположних засад цивільного законодавства є добросовісність (п. 6 ч. 1 ст. 3 ЦК України) і дії учасників цивільних правовідносин мають бути добросовісними, відповідати певному стандарту поведінки, що характеризується чесністю, відкритістю і повагою інтересів іншої сторони договору або відповідного правовідношення. У разі здійснення підприємницької діяльності особа має усвідомлювати, що господарська діяльність здійснюється нею на власний ризик, особа має здійснювати власний комерційний розрахунок щодо наслідків здійснення відповідних дій, самостійно розраховувати ризики настання несприятливих наслідків в результаті тих чи інших її дій та самостійно приймати рішення про вчинення чи утримання від таких дій. Відповідна правова позиція викладена у постанові Великої Палати Верховного Суду від 02.07.2019 у справі № 910/15484/17.

Отже, фактично суб`єкт господарювання, здійснюючи господарську діяльність, приймає як сприятливі наслідки такої господарської діяльності, так і несприятливі, а тому, підписуючи договір, має здійснювати власний комерційний розрахунок щодо наслідків здійснення відповідних дій.

В умовах ринкової економіки ціни на товари визначаються попитом і пропозицією на них, купівельною спроможністю споживачів, конкуренцією та іншими економічними чинниками. З огляду на це правило про визначення ціни в договорі за домовленістю сторін (ст. 632 ЦК України) відображає цю тенденцію формування ціни.

У зв`язку з цим обставини, що мають наслідком зміну ціни на ринку електричної енергії слід вважати комерційним ризиком сторін договору, який не є істотною зміною обставин у розумінні ст. 652 ЦК України та не можуть бути підставами для розірвання договору. Комерційні ризики сторін договору повною мірою стосуються обох сторін договору, а не однієї сторони, а тому не можуть бути віднесені до обставин, якими сторони керувалися при укладенні спірного договору і виходили, що вони не настануть.

Крім того, відповідно до Закону України «Про ринок електричної енергії», який визначає правові, економічні та організаційні засади функціонування ринку електричної енергії та регулює відносини, пов`язані з виробництвом, передачею, розподілом, купівлею-продажем, постачанням електричної енергії, купівля-продаж електричної енергії на ринку електричної енергії може здійснюватися за двосторонніми договорами та/або на ринку «на добу наперед», внутрішньодобовому ринку і на балансуючому ринку, а також шляхом імпорту.

Ціна електричної енергії за двостороннім договором купівлі-продажу електричної енергії, якою є Додаткова угода, встановлюється сторонами у такому договорі (ст. 66 Закону України «Про ринок електричної енергії»).

Закон України «Про ринок електричної енергії» надає право електропостачальнику, яким є позивач, самостійно обирати форму продажу власним споживачам електричної енергії.

На відміну від ринку електричної енергії за двосторонніми договорами купівлі-продажу, ціна купівлі-продажу електричної енергії на ринку «на добу наперед» визначається для кожного розрахункового періоду оператором ринку за принципом граничного ціноутворення на основі балансу сукупного попиту на електричну енергію та її сукупної пропозиції, а на внутрішньодобовому ринку - за принципом ціноутворення «по заявленій (пропонованій) ціні» відповідно до правил ринку «на добу наперед» та внутрішньодобового ринку. Ціни на ринку «на добу наперед» та внутрішньодобовому ринку є вільними (ринковими) цінами.

А тому, обравши купівлю електричної енергії на ринку за двосторонніми договорами та продаж її на ринку «на добу наперед», позивач погодився на ризики можливого коливання ціни на ринку «на добу наперед», і такі ризики є комерційними ризиками.

Враховуючи наведене, позовні вимоги не підлягають задоволенню.

Відповідно до ст. 129 Господарського процесуального кодексу України судові витрати покладаються на позивача.

На підставі викладеного, керуючись статтями 129, 232, 233, 236, 237, 238, 240, 248 Господарського процесуального кодексу України, суд

УХВАЛИВ:

Відмовити товариству з обмеженою відповідальністю «Рітон трейд» у позові до акціонерного товариства Національна атомна енергогенеруюча компанія «Енергоатом» в особі філії «Відокремлений підрозділ «Енергоатом-трейдинг» акціонерного товариства Національна атомна енергогенеруюча компанія «Енергоатом».

Покласти судові витрати на товариство з обмеженою відповідальністю «Рітон трейд».

Відповідно до ст. 241 Господарського процесуального кодексу України рішення господарського суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закритті апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Згідно з ч. 1 ст. 256 Господарського процесуального кодексу України апеляційна скарга на рішення суду подається протягом двадцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Апеляційна скарга може бути подана до Північного апеляційного господарського суду.

Повний текст рішення складений 31.03.2026.

Суддя С. А. Ковтун