ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ЛЬВІВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

16.03.2026 Справа № 914/2719/24

Суддя Господарського суду Львівської області Мазовіта А.Б., за участю секретаря Перейми Х.О., розглянувши матеріали справи

за позовом: ОСОБА_1 , м.Львів;

до відповідача: Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «МРІЯ-320», м.Львів;

про: визнання недійсними рішень загальних зборів ОСББ.

Представники сторін:

від позивача: не з`явився;

від відповідача: не з`явився.

Обставини розгляду справи.

04.11.2024 на розгляд Господарського суду Львівської області надійшла позовна заява ОСОБА_1 , м.Львів до Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «МРІЯ-320», м.Львів про визнання недійсними рішень загальних зборів ОСББ.

Ухвалою Господарського суду Львівської області від 11.11.2024 прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження у справі за правилами загального позовного провадження, підготовче засідання призначено на 05.12.2024.

У подальшому судові засідання неодноразово відкладалися, що відображено у відповідних ухвалах суду та протоколах судових засідань.

23.12.2024 на адресу суду від ОСОБА_1 надійшло клопотання про витребування доказів у ОСББ «МРІЯ-320» (вх.№30932/24 від 23.12.2024).

20.01.2025 на адресу суду від представника Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «МРІЯ-320» надійшло клопотання про поновлення строку на подання відзиву та відзив на позовну заяву (вх.№1459/24 від 20.01.2025).

Ухвалою суду від 20.01.2025 визнано поважними причини пропуску відповідачем процесуального строку для подання відзиву, поновлено відповідачу пропущений процесуальний строк для подання відзиву, прийнято до розгляду відзив на позовну заяву та відкладено вирішення клопотання позивача про витребування доказів до наступного підготовчого засідання, призначеного на 06.02.2025.

30.01.2025 на адресу суду від ОСОБА_1 надійшла відповідь на відзив (вх.№2562/25 від 30.01.2025).

Ухвалою суду від 06.02.2025 підготовче засідання відкладено на 17.02.2025.

17.02.2025 через підсистему «Електронний суд» від представника Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «МРІЯ-320» надійшли додаткові пояснення у справі (вх.№4116/25 від 17.02.2025).

17.02.2025 через підсистему «Електронний суд» від представника Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «МРІЯ-320» надійшло клопотання про витребування доказів (вх.№4119/25 від 17.02.2025).

Ухвалою суду від 17.02.2025 підготовче засідання відкладено на 17.03.2025.

Ухвалою суду від 17.03.2025 підготовче засідання відкладено на 10.04.2025.

Ухвалою суду від 10.04.2025 задоволено клопотання позивача та відповідача про витребування доказів, витребувано відповідні документи в Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «МРІЯ-320», Управління державної реєстрації юридичного департаменту Львівської міської ради, Головного управління Національної поліції у Львівській області та матеріали справи № 466/10174/21 із Шевченківського районного суду м. Львова, а підготовче засідання відкладено на 05.05.2025.

02.05.2025 на адресу суду надійшов лист від Управління державної реєстрації юридичного департаменту Львівської міської ради (вх.№11529/25 від 02.05.2025).

05.05.2025 на адресу суду від Шевченківського районного суду м. Львова надійшов супровідний лист разом із матеріалами цивільної справи №466/10174/21 (вх.№11543/25 від 05.05.2025).

Ухвалою суду від 05.05.2025 підготовче засідання відкладено на 26.05.2025.

26.05.2025 на адресу суду від ОСОБА_1 надійшло клопотання про витребування доказів (вх.№13745/25 від 26.05.2025).

26.05.2025 через підсистему «Електронний суд» від представника Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «МРІЯ-320» надійшли додаткові пояснення (вх.№13821/25 від 26.05.2025).

Ухвалою суду від 26.05.2025 відкладено вирішення клопотання позивачки про витребування доказів (вх.№13745/25 від 26.05.2025) до наступного підготовчого засідання та відкладено підготовче засідання на 16.06.2025.

13.06.2025 через підсистему «Електронний суд» від представника Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «МРІЯ-320» надійшли заява про виклик свідка (вх.№15774/25 від 13.06.2025), заява на виконання ухвали суду разом із додатками (вх.№15775/25 від 13.06.2025) та заява про витребування доказів (вх.№15776/25 від 13.06.2025).

16.06.2025 у підготовчому засіданні судом оголошено перерву до 09.07.2025.

09.07.2025 на адресу суду від ОСОБА_1 надійшли заява про зміну предмету позову (вх.№2939/25 від 09.07.2025) та клопотання про колегіальний розгляд справи (вх.№18343/25 від 09.07.2025).

Ухвалою суду від 09.07.2025 відмовлено у задоволенні клопотання ОСОБА_1 (вх.№18343/25 від 09.07.2025) про колегіальний розгляд справи №914/2719/24 та оголошено перерву до 28.07.2025.

28.07.2025 розгляд справи не відбувся, у зв`язку з тим, що у період з 28.07.2025 по 30.07.2025 суддя Мазовіта А.Б. перебував у відпустці.

Ухвалою суду від 01.08.2025 призначено підготовче засідання на 08.09.2025.

08.09.2025 на адресу суду від ОСОБА_2 надійшли письмові пояснення разом із додатками (вх.№23542/25 від 08.09.2025).

Ухвалою суду від 08.07.2025 вирішено заяву позивачки про зміну предмета позову визнати заявою про виправлення описки в позовній заяві, подальший розгляд справи здійснювати з урахуванням такої заяви, задоволено клопотання позивачки про витребування доказів у Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «МРІЯ-320» та зобов`язано відповідача подати копії відповідних документів, у задоволенні клопотання Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «МРІЯ-320» від 13.06.2025 про витребування доказів відмовлено, підготовче засідання відкладено на 29.09.2025.

Ухвалою суду від 29.09.2025 закрито підготовче провадження у справі, призначено судовий розгляд по суті на 13.10.2025 та зобов`язано Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «МРІЯ-320» виконати вимоги ухвали суду від 08.09.2025.

13.10.2025 через підсистему «Електронний суд» від представника Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «МРІЯ-320» надійшла заява на виконання ухвали суду (вх.№26943/25 від 13.10.2025).

13.10.2025 на адресу суду від ОСОБА_1 надійшли додаткові письмові пояснення (вх.№26969/25 від 13.10.2025).

13.10.2025 у судовому засіданні судом оголошено перерву до 23.10.2025.

23.10.2025 на адресу суду від ОСОБА_1 надійшло клопотання про застосування до ОСББ «МРІЯ-320» заходів процесуального примусу (вх.№28205/25 від 23.10.2025).

23.10.2025 через підсистему «Електронний суд» від представника Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «МРІЯ-320» надійшло клопотання про долучення доказів (вх.№28226/25 від 23.10.2025).

Ухвалою суду від 23.10.2025 прийнято та долучено до матеріалів справи докази, подані Об`єднанням співвласників багатоквартирного будинку «МРІЯ-320» разом із клопотанням про їх долучення (вх.№28226/25 від 23.10.2025), відмовлено у задоволенні клопотання ОСОБА_1 (вх.№28205/25 від 23.10.2025) про застосування заходів процесуального примусу, а судове засідання відкладено на 06.11.2025.

Ухвалою суду від 06.11.2025 судове засідання відкладено на 20.11.2025.

Ухвалою суду від 20.11.2025 судове засідання відкладено на 04.12.2025.

04.12.2025 на адресу суду від ОСОБА_1 надійшли додаткові письмові пояснення (вх.№32457/25 від 04.12.2025).

Ухвалою суду від 18.12.2025 судове засідання відкладено на 19.01.2026.

19.01.2026 на адресу суду від ОСОБА_1 надійшла заява про введення суду в оману стороною відповідача (вх.№1648/26 від 19.01.2026).

19.01.2026 у судовому засіданні оголошено перерву до 02.02.2026.

Судове засідання 02.02.2026 не відбулося у зв`язку із перебуванням судді Мазовіти А.Б. на лікарняному (у період з 02.02.2026 по 05.02.2026 включно).

Ухвалою суду від 06.02.2026 судове засідання призначено на 23.02.2026.

23.02.2026 на адресу суду від ОСОБА_1 надійшла заява про недовіру до суду без ЕЦП (вх.№5246/26 від 23.02.2026).

Ухвалою суду від 23.02.2026 судове засідання відкладено на 05.03.2026.

05.03.2026 на адресу суду від ОСОБА_1 надійшли клопотання про застосування рішення КСУ (вх.№6434/26 від 05.03.2026) та клопотання про застосування рішення ЄСПЛ при судовому розгляді позову (вх.№6441/26 від 05.03.2026).

05.03.2026 через підсистему «Електронний суд» від представника Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «МРІЯ-320» надійшли додаткові пояснення (вх.№6467/26 від 05.03.2026).

У судовому засіданні 05.03.2026 суд заслухав промову представника відповідача у судових дебатах, після чого суд перейшов до стадії ухвалення рішення та призначив його оголошення на 16.03.2026.

11.03.2026 до суду надійшла заява ОСОБА_1 про недовіру суду (вх.№ 7110/26 від 11.03.2026).

Ухвалою суду від 11.03.2026 заяву визнано необґрунтованою та передано для визначення складу суду автоматизованою системою відповідно до ч. 1 ст. 32 ГПК України.

Згідно з протоколом автоматизованого розподілу судових справ від 12.03.2026, заяву про недовіру суду (відвід судді) передано на розгляд судді Петрашкові М.М.

Ухвалою суду від 16.03.2026 у задоволенні заяви про недовіру суду (відвід судді) відмовлено.

Суть спору та правова позиція сторін.

В обґрунтування позовних вимог позивачка зазначає, що вона є співвласницею квартири, розташованої за адресою: АДРЕСА_1 .

Співвласниками квартир у вказаному будинку створено Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «МРІЯ-320», про що 05.03.2019 державним реєстратором Мельником М.Б. внесено запис № 0046685 до Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань.

Позивачка повідомляє, що в червні 2019 року їй стало відомо про необхідність внесення коштів на рахунок ОСББ «МРІЯ-320», при цьому вона не отримувала повідомлень про проведення загальних зборів і не мала доступу до протоколів таких. Позивачка стверджує, що при прийнятті рішень порушено процедуру скликання зборів та порядок прийняття рішень, передбачений законодавством та Статутом, неправильно визначено частку внесків і платежів, а також допущено участь осіб, які не є співвласниками або чиї права не підтверджено.

Позивачка змогла ознайомитися з текстом протоколів лише у 2022 році, коли у провадженні Шевченківського районного суду м. Львова перебувала справа №2/466/664/22 за позовом ОСББ «МРІЯ-320» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за житлово-комунальні послуги.

На її думку, протокол зборів від 04.04.2019 (у частині питання № 3 порядку денного) не відповідає Статуту та викликає сумнів щодо правомочності зборів, оскільки участь взяли 88 осіб, що не становить необхідних двох третин голосів, а в додатках зазначено осіб, які не є співвласниками. Протокол від 16.02.2020 (у частині питання №4 порядку денного) є підробленим, частина голосів надана «квартирам», відсутня інформація про загальну кількість співвласників, права учасників не підтверджено. Протокол від 29.11.2020 (у частині питання №5 порядку денного) також є підробленим, у додатках зазначено осіб, які не є співвласниками або чиї права не підтверджено, а у пункті 5 не визначено, щодо якого питання проводилось голосування.

Позивачка стверджує, що відсутні належні рішення загальних зборів, які визначали б перелік і розміри внесків та порядок їх сплати, і просить визнати недійсними рішення ОСББ «МРІЯ-320», оформлені протоколами від 04.04.2019 (у частині питання №3 порядку денного), від 16.02.2020 (у частині питання №4 порядку денного) та від 29.11.2020 (у частині питання №5 порядку денного).

Відповідач заперечує щодо задоволення позову в повному обсязі та зазначає, що рішення загальних зборів ОСББ «МРІЯ-320» приймалися за наявності кворуму, що підтверджується реєстраційними листами. Протоколи загальних зборів оформлено відповідно до вимог чинного законодавства, вони містять усі необхідні реквізити, зокрема підписи голови та секретаря зборів, що свідчить про їх належність і достовірність. Крім того, відповідач вказує, що позивач не надав належних і допустимих доказів, які б спростовували зазначені обставини або підтверджували відсутність кворуму під час проведення зборів.

У процесі розгляду справи суд встановив наступне.

05.03.2019 за адресою: АДРЕСА_2 , було зареєстроване Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «МРІЯ-320», .

Протоколом загальних зборів від 27.01.2019 було затверджено Статут ОСББ (надалі Статут), відповідно до якого в своїй діяльності ОСББ керується Законом України «Про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку», чинним законодавством та цим Статутом.

Метою створення об`єднання є забезпечення і захист прав співвласників, дотримання ними своїх обов`язків, належне утримання та використання спільного майна будинку, забезпечення своєчасного надходження коштів для сплати всіх платежів, передбачених законодавством та цим Статутом (абз. 1 п. 1 розділ ІІ Статуту).

Як вбачається з позовної заяви, позивачка є співвласницею квартири, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 , що підтверджується долученою до матеріалів цивільної справи №466/10174/21 (провадження №2/466/664/22) копією інформаційної довідки з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо об`єкта нерухомого майна від 21.07.2021 №266910197 (матеріали справи надані Шевченківським районним судом міста Львова).

Органами управління об`єднання є загальні збори співвласників, правління, ревізійна комісія (ревізор) об`єднання (п. 1 розділу ІІІ Статуту).

Згідно з п. 2 розділу ІІІ Статуту вищим органом управління об`єднання є загальні збори. Загальні збори вправі приймати рішення з усіх питань діяльності об`єднання. Загальні збори скликаються не рідше одного разу на рік.

Відповідно до пункту 5 розділу III Статуту загальні збори скликаються і проводяться правлінням об`єднання або ініціативною групою з не менш як трьох співвласників. Правління (ініціативна група) не менш ніж за 14 днів до дати проведення загальних зборів вручає кожному співвласнику під розписку або направляє рекомендованим листом на адресу квартири або нежитлового приміщення, що належить співвласнику в будинку, письмове повідомлення про проведення загальних зборів. У повідомленні про проведення загальних зборів зазначається, з чиєї ініціативи скликаються збори, місце і час проведення, проєкт порядку денного. Час і місце проведення загальних зборів обираються зручними для більшості можливих учасників зборів.

У загальних зборах мають право брати участь усі співвласники. Інтереси співвласника, який особисто не бере участі в зборах, може на підставі договору або закону представляти його представник, який у такому разі має право голосувати від імені такого співвласника (абз. 1 п. 6 розділу ІІІ Статуту).

Кожний співвласник будинку (його представник) під час голосування має один голос, незалежно від кількості квартир та нежитлових приміщень, що належать йому в будинку (п. 7 розділу ІІІ Статуту).

Згідно з п. 8 розділу ІІІ Статуту рішення на загальних зборах приймаються шляхом відкритого поіменного голосування. Рішення вважається прийнятим, якщо за нього проголосували співвласники (їхні представники), які разом мають більше половини від загальної кількості голосів співвласників. Рішення про визначення переліку та розмірів внесків і платежів співвласників, порядок управління та користування спільним майном, передачу у користування фізичним та юридичним особам спільного майна, а також про реконструкцію та капітальний ремонт багатоквартирного будинку або зведення господарських споруд вважається прийнятим, якщо за нього проголосували співвласники (їхні представники), які разом мають не менш як дві третини від загальної кількості голосів співвласників. З інших питань рішення вважається прийнятим, якщо за нього проголосувало більше половини загальної кількості співвласників. Рішення загальних зборів викладається письмово та засвідчується особистим підписом кожного, хто проголосував, із зазначенням результату його голосування («за» чи «проти»).

Пунктом 9 розділу ІІІ Статуту передбачено, якщо в результаті проведення загальних зборів для прийняття рішення не набрало кількості голосів «за» або «проти», встановленої пунктом 8 цього розділу, ініціатором зборів (правлінням або ініціативною групою) проводиться письмове опитування серед співвласників, які не голосували на загальних зборах. Письмове опитування співвласників проводиться протягом 15 календарних днів з дати проведення загальних зборів. Якщо протягом цього строку необхідну кількість голосів «за» не набрано, відповідні рішення вважаються неприйнятими.

Під час підрахунку голосів враховуються і голоси, подані співвласниками під час проведення загальних зборів, і голоси, подані під час письмового опитування (п. 10 розділу ІІІ Статуту).

Відповідно до п. 11 розділу ІІІ Статуту рішення загальних зборів, прийняте відповідно до цього Статуту, є обов`язковим для всіх співвласників. Рішення загальних зборів мають вищу юридичну силу щодо рішень інших органів управління об`єднання. Загальні збори своїм рішенням можуть у будь-який час скасувати або визнати таким, що втратило чинність, рішення будь-якого іншого статутного органу об`єднання, зокрема правління та ревізійної комісії (ревізора) об`єднання. Рішення загальних зборів оприлюднюється шляхом розміщення його тексту в місцях загального користування будинку, а також розміщується у загальнодоступному місці при вході до кожного під`їзду. Співвласники мають право знайомитися з рішеннями (протоколами) загальних зборів, затвердженими такими рішеннями документами та за власний рахунок робити з них копії та виписки. Рішення загальних зборів може бути оскаржене в судовому порядку.

04.04.2019 відбулися загальні збори ОСББ «МРІЯ-320», результати яких оформлено протоколом б/н від 04.04.2019. Відповідно до змісту протоколу, у будинку налічується 144 житлових та нежитлових приміщень. Згідно з додатком до протоколу, у списку зазначено 144 співвласники. При цьому у загальних зборах взяли участь особисто та/або через представників 88 співвласників.

Згідно з протоколом, на загальних зборах, зокрема, розглянуто питання про обрання голови та секретаря зборів, передачу будинку з балансу ЛКП «Рясне-402» на баланс ОСББ, затвердження кошторису ОСББ та визначення матеріального заохочення голові ОСББ і працівникам.

Зокрема, з третього питання порядку денного загальними зборами вирішено затвердити кошторис ОСББ «МРІЯ-320», визначивши витрати на утримання будинку у розмірі 4,52 грн за 1 кв.м для мешканців 1 2 поверхів та 5,27 грн за 1 кв.м для мешканців 3 9 поверхів, а також врегулювати порядок перерозподілу коштів між статтями кошторису та використання коштів резервного фонду.

Крім того, прийнято рішення про прийняття на роботу двірника та визначено порядок прибирання прибудинкової території і місць загального користування.

Результати голосування: за 88 співвласники; проти 0; утрималися 0.

16.02.2020 відбулися загальні збори ОСББ «МРІЯ-320», результати яких оформлено протоколом б/н від 16.02.2020. Відповідно до змісту протоколу, у загальних зборах взяли участь особисто та/або через представників 108 співвласників.

Згідно з протоколом, на загальних зборах, зокрема, розглянуто питання про обрання голови та секретаря зборів, обрання членів правління та ревізійної комісії, затвердження кошторису і штатного розпису ОСББ «МРІЯ-320» на 2020 рік, плану роботи об`єднання, а також інші організаційні питання.

Зокрема, з четвертого питання порядку денного загальними зборами вирішено затвердити кошторис ОСББ «МРІЯ-320», встановивши витрати на утримання будинку у розмірі 5,84 грн за 1 кв.м для мешканців 1 2 поверхів та 6,48 грн за 1 кв.м для мешканців 3 9 поверхів. Також передбачено можливість перерозподілу коштів між статтями кошторису: надлишкові кошти спрямовувати на поточний ремонт будинку, а у разі недостатності коштів за окремими статтями використовувати кошти резервного фонду.

Результати голосування: за 108 співвласники; проти 0; утрималися 0.

29.11.2020 відбулися загальні збори ОСББ «МРІЯ-320», результати яких оформлено протоколом б/н від 29.11.2020. Відповідно до змісту протоколу у загальних зборах взяли участь особисто та/або через представників 202 співвласники.

Згідно з протоколом, на загальних зборах, зокрема, розглянуто питання про обрання голови та секретаря зборів, розгляд заяви про звільнення голови правління, обрання членів правління, голови правління, членів та голови ревізійної комісії, визначення уповноваженого представника для внесення змін до Єдиного державного реєстру, затвердження Статуту ОСББ «МРІЯ-320» у новій редакції та затвердження кошторису ОСББ на 2021 рік.

Зокрема, з п`ятого питання порядку денного загальними зборами вирішено встановити витрати на утримання будинку та прибудинкової території у розмірі 5,46 грн за 1 кв.м для мешканців 1 2 поверхів та 6,12 грн за 1 кв.м для мешканців 3 9 поверхів, а також витрати на вивезення твердих побутових відходів у розмірі 0,86 грн за 1 кв.м загальної площі на місяць.

Крім того, передбачено можливість перерозподілу коштів між статтями кошторису: у разі надлишку коштів окремих статей спрямовувати їх до фонду поточного ремонту, а у разі недостатності коштів за статтями обов`язкових витрат використовувати кошти резервного фонду. Також визначено розміри посадових окладів: голові ОСББ 6000 грн, бухгалтеру 4500 грн, двірнику-прибиральнику 8250 грн.

Результати голосування: за 202 співвласники; проти 0; утрималися 0.

З матеріалів справи вбачається, що до кожного протоколу загальних зборів ОСББ «МРІЯ-320» додається окремий додаток із результатами голосування. Кожен аркуш додатку скріплено підписами голови загальних зборів та секретаря.

До матеріалів справи також долучено претензію ОСББ «МРІЯ-320» до ОСОБА_1 щодо сплати заборгованості; скаргу мешканців будинку АДРЕСА_2 від 05.01.2020 на дії членів правління ОСББ «МРІЯ-320»; лист Виконавчого комітету Львівської міської ради від 16.02.2020; лист Департаменту житлового господарства та інфраструктури Львівської міської ради від 18.02.2020; повідомлення № 3165 від 02.12.2021 про відмову у призначенні житлової субсидії; запит на отримання інформації від 05.01.2022; лист Уповноваженого Верховної Ради України з прав людини від 17.01.2022; листи Управління державної реєстрації Львівської міської ради (юридичний департамент) від 26.09.2023, 22.12.2024, 13.02.2025; заяву ОСОБА_1 про надання інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно від 18.02.2025; інформаційну довідку з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та його архівної складової частини щодо об`єкта нерухомого майна від 18.02.2025 №413941621; акт приймання-передачі житлового будинку АДРЕСА_2 з обслуговування ЛКП «Рясне-402» в управління ОСББ «МРІЯ-320»; інформаційну довідку з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо об`єкта нерухомого майна від 09.06.2025 №430567558.

В матеріалах справи також міститься заява №2521 від 24.06.2025, нотаріально завірена Матвєєвою Ю.В., приватним нотаріусом Львівського міського нотаріального округу, подана ОСОБА_2 (колишнім членом правління ОСББ «МРІЯ-320»), у якій викладено письмові пояснення щодо повідомлень співвласників ОСББ «МРІЯ-320». Зокрема зазначено, що за 14 днів до проведення загальних зборів повідомлення особисто вручались, а також розміщувалися на дошках оголошень, у ліфтах, на вхідних дверях під`їздів, були повідомлені в групі ОСББ «МРІЯ-320» у месенджері Viber та розкладені по поштових скриньках всіх мешканців будинку.

Зі змісту заяви вбачається, що у період з 2019 по 2023 рік від співвласників будинку скарг на відсутність повідомлень не надходило.

До заяви також долучено пояснення ОСОБА_2 до ДОП ВП ПП Шевченківського ВП ГУНП у Львівській області від 28.01.2020, скріншоти чату групи ОСББ «МРІЯ-320» у месенджері Viber, скарги мешканців ОСББ «МРІЯ-320» на мешканку квартири АДРЕСА_3 ОСОБА_1 , листи-відповіді Шевченківського ВП ГУНП у Львівській області від 22.04.2020, а також листи Шевченківської районної адміністрації Львівської міської ради від 15.09.2020 та 27.10.2020.

На виконання вимог ухвали Господарського суду Львівської області від 10.04.2025 надійшли витребувані матеріали цивільної справи №466/10174/21 за позовом ОСББ «МРІЯ-320» до ОСОБА_1 та ОСОБА_3 про стягнення заборгованості за надані житлово-комунальні послуги з утримання будинку та прибудинкової території.

З матеріалів цивільної справи вбачається, що 21.06.2022 Шевченківським районним судом м. Львова ухвалено рішення, яким позов задоволено, стягнуто солідарно з відповідачів на користь позивача заборгованість у розмірі 9 439,00 грн та проведено розподіл судових витрат.

Львівський апеляційний суд постановою від 02.10.2023 залишив рішення без змін, що підтверджує його законність та обґрунтованість.

Також на виконання вимог ухвали до матеріалів справи були надані копії матеріалів кримінального провадження №0000468 від 05.06.2021, скеровані СВ ВП №1 ЛРУП №1 ГУНП у Львівській області, а також справа №68 том 1, яка містить оригінал протоколу зборів ОСББ «МРІЯ-320» із додатками від 29.11.2020.

Оригінали протоколів загальних зборів ОСББ «МРІЯ-320» з додатками від 04.04.2019 та 16.02.2020 оглянуто судом у судовому засіданні, які для безпосереднього ознайомлення суду надано представником відповідача.

Оскільки позивачка вважає, що під час проведення загальних зборів ОСББ «МРІЯ-320» 04.04.2019 (у частині питання № 3 порядку денного), 16.02.2020 (у частині питання № 4 порядку денного) та 29.11.2020 (у частині питання № 5 порядку денного) були допущені порушення норм чинного законодавства, вона звернулася до суду з позовом про визнання недійсними та скасування зазначених рішень загальних зборів ОСББ.

Дослідивши матеріали справи та оцінивши зібрані докази у їх сукупності, суд дійшов до висновку, що позовні вимоги підлягають задоволенню частково, з огляду на наступне.

У постанові від 20.09.2018 у справі №813/6286/15 Велика Палата Верховного Суду дійшла висновку про те, що спори щодо оскарження рішень ОСББ найбільш наближені до спорів, пов`язаних із діяльністю або припиненням діяльності юридичної особи (корпоративних спорів). Зазначена правова позиція також викладена і у постанові Великої Палати Верховного Суду від 06.02.2019 року у справі №462/2646/17.

Відтак, цей спір має вирішуватися за правилами господарського судочинства незалежно від суб`єктного складу, за місцезнаходженням юридичної особи.

Спеціальним законом, що регулює діяльність об`єднань співвласників багатоквартирних будинків, визначає правові та організаційні засади створення, функціонування, реорганізації та ліквідації об`єднань власників жилих та нежилих приміщень багатоквартирного будинку, захисту їхніх прав та виконання обов`язків щодо спільного утримання багатоквартирного будинку є Закон України «Про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку» від 29.11.2001 № 2866-III.

Як встановлено судом, співвласники багатоквартирного будинку, розташованого за адресою: м. Львів, вул. Шевченка, буд. 320, реалізували надане їм законом право та створили об`єднання співвласників багатоквартирного будинку.

До матеріалів справи долучено Статут ОСББ «МРІЯ-320», затверджений рішенням зборів співвласників, оформленим протоколом від 27.01.2019.

Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку (далі об`єднання) юридична особа, створена власниками квартир та/або нежитлових приміщень багатоквартирного будинку для сприяння використанню їхнього власного майна та управління, утримання і використання спільного майна (стаття 1 Закону).

Основна діяльність об`єднання полягає у здійсненні функцій, що забезпечують реалізацію прав співвласників на володіння та користування спільним майном співвласників, належне утримання багатоквартирного будинку та прибудинкової території, сприяння співвласникам в отриманні житлово-комунальних та інших послуг належної якості за обґрунтованими цінами та виконання ними своїх зобов`язань, пов`язаних з діяльністю об`єднання (частина 4 статті 4 Закону).

Отже, ОСББ є юридичною особою, створеною співвласниками для забезпечення ефективного використання майна та управління і утримання спільного та неподільного майна.

Згідно зі статтею 1 Закону України «Про особливості здійснення права власності у багатоквартирному будинку» співвласником багатоквартирного будинку є власник квартири або нежитлового приміщення у багатоквартирному будинку; управління багатоквартирним будинком вчинення співвласниками багатоквартирного будинку дій щодо реалізації прав та виконання обов`язків співвласників, пов`язаних з володінням, користуванням і розпорядженням спільним майном багатоквартирного будинку.

Позивачка, ОСОБА_1 , є співвласницею квартири, розташованої за адресою: АДРЕСА_1 .

За приписами частини другої статті 4 Закону України «Про особливості здійснення права власності у багатоквартирному будинку» власники квартир та нежитлових приміщень є співвласниками спільного майна багатоквартирного будинку.

Таким чином, управління майном багатоквартирного будинку належить до прав та обов`язків співвласників і може здійснюватися ними, зокрема, через створене в установленому порядку об`єднання співвласників багатоквартирного будинку.

Водночас, визначення порядку управління багатоквартирним будинком, є невід`ємною складовою реалізації прав та виконання обов`язків співвласниками багатоквартирного будинку щодо належного утримання та управління спільним майном, що здійснюється за їх безпосереднім волевиявленням.

Відтак, обов`язковість рішень загальних зборів для позивачки обумовлена тим, що вона є власницею квартири у багатоквартирному будинку, де створено ОСББ.

Безумовною підставою для визнання недійсними рішень загальних зборів у зв`язку з порушенням прямих вказівок закону є: прийняття загальними зборами рішення за відсутності кворуму для проведення загальних зборів або в разі неможливості встановлення наявності кворуму; прийняття загальними зборами рішень з питань, не включених до порядку денного загальних зборів товариства; відсутність протоколу загальних зборів.

Такі ж правові висновки викладені у постановах Верховного Суду від 15.11.2023 у справі № 917/1891/21 та від 12.02.2025 у справі № 521/16579/18. При цьому, встановлення окремих порушень під час скликання та проведення загальних зборів учасників юридичних осіб не призводить до обов`язкового визнання недійсним рішення таких зборів.

Приписами статті 10 Закону України «Про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку» встановлено, що вищим органом управління об`єднання є загальні збори. Загальні збори скликаються та проводяться в порядку, передбаченому цим Законом для установчих зборів з урахуванням положень цієї статті. Ініціатором загальних зборів є правління об`єднання або ініціативна група, яка складається не менш як з трьох власників квартир або нежитлових приміщень.

Рішення загальних зборів, прийняте відповідно до статуту, є обов`язковим для всіх співвласників.

До виключної компетенції загальних зборів об`єднання відноситься, зокрема, визначення порядку сплати, переліку та розмірів внесків і платежів співвласників.

Відповідно до частини 7 статті 10 Закону України «Про особливості здійснення права власності у багатоквартирному будинку», повідомлення про проведення зборів співвласників направляється ініціатором зборів співвласників не пізніше ніж за 10 календарних днів до дня проведення зборів. Повідомлення в письмовій формі надається кожному співвласнику під власноручний підпис або надсилається рекомендованим листом на адресу квартири або нежитлового приміщення, що належить співвласнику в цьому багатоквартирному будинку.

У позовній заяві позивачка посилається на порушення її прав як співвласниці квартири, що полягає у неналежному повідомленні про проведення загальних зборів співвласників.

За її твердженням, письмові повідомлення про проведення загальних зборів їй не вручалися та не надсилалися поштовим зв`язком, а також вона не була повідомлена про їх проведення будь-яким іншим способом.

Позивачка зазначає, що їй не було відомо про час, місце проведення та порядок денний загальних зборів, які відбулися 04.04.2019, 16.02.2020 та 29.11.2020.

Водночас матеріали справи містять заяву №2521 від 24.06.2025, нотаріально завірену приватним нотаріусом Львівського міського нотаріального округу Матвєєвою Ю.В., подану ОСОБА_2 , колишнім членом правління ОСББ «МРІЯ-320». У заяві викладено письмові пояснення щодо порядку повідомлення співвласників про проведення загальних зборів, зокрема, що повідомлення направлялися за 14 днів до зборів, вручалися особисто, розміщувалися на дошках оголошень, у ліфтах та на дверях під`їздів, оприлюднювалися у групі ОСББ у Viber та розкладалися по поштових скриньках усіх мешканців будинку. Зі змісту цієї заяви вбачається, що у період з 2019 по 2023 рік від співвласників скарг на ненадання повідомлень про проведення загальних зборів не надходило.

Водночас відсутність персонального повідомлення одного із співвласників не є самостійною безумовною підставою для визнання рішень зборів недійсними. Такий висновок підтверджено правовою позицією Верховного Суду, викладеною, зокрема, у постанові від 02.12.2020 у справі №916/86/20, в якій зазначено, що відсутність повідомлення окремого співвласника не свідчить автоматично про недійсність рішення загальних зборів, якщо інші вимоги закону дотримані.

Суд також враховує висновки, зазначені Верховним Судом у постанові від 01.09.2023 по справі №909/1154/21 про те, що обставина неповідомлення учасника господарського товариства про скликання загальних зборів у разі оскарження учасником товариства рішень загальних зборів сама по собі не є самостійною підставою для визнання недійсними рішень загальних зборів господарського товариства, однак з урахуванням конкретних обставин справи може бути достатньою підставою для визнання їх недійсними. Ця обставина може бути підставою для визнання недійсними рішень загальних зборів у разі, якщо учасник товариства, який звертається до суду з позовом про визнання недійсним рішення загальних зборів, довів не лише факт його неповідомлення, а також довів належними та допустимими доказами, зокрема, але не виключно: існування інших підстав для визнання недійсним рішення загальних зборів; та /або факт того, що він не брав участі у таких зборах, не мав можливості взяти участь у цих зборах, а прийняті на таких зборах рішення суперечать вимогам законодавства та/або статуту господарського товариства, прийняті з порушенням порядку голосування, стосуються безпосередньо його прав та інтересів та порушують їх. Крім того, у кожному конкретному випадку судам слід досліджувати дійсні підстави та мотиви звернення до суду учасника товариства з позовом про визнання недійсними рішень загальних зборів учасників, зокрема і у випадку, якщо учасник товариства звернувся до суду з таким позовом через тривалий час після стверджуваного порушення його прав.

Таким чином, факт неналежного повідомлення позивачки не може бути підставою для визнання рішення зборів недійсним, оскільки не впливає істотно на його результативність і не порушує прав інших співвласників.

Крім цього, позивачка стверджує, що протоколи загальних зборів ОСББ «МРІЯ-320» від 04.04.2019, 16.02.2020 та 29.11.2020 є підробленими, а рішення про визначення переліку та розмірів внесків і платежів співвласників неприйнятим відповідно до Статуту об`єднання.

Однак доводи ОСОБА_1 щодо підроблення протоколів загальних зборів ОСББ «МРІЯ-320» від 04.04.2019, 16.02.2020 та 29.11.2020 суд не приймає до уваги, оскільки в процесі розгляду справи вони не підтверджені належними доказами. Зокрема, позивачкою не було подано заяви про призначення судової експертизи для встановлення справжності підписів на листках опитування співвласників, а також не надано відповідних висновків експерта. Крім того, жоден із співвласників багатоквартирного будинку не звертався до суду із заявою про підроблення свого підпису на листках опитування.

Позивачка зазначає, що у протоколі загальних зборів ОСББ «МРІЯ-320» від 04.04.2019 відсутня інформація про загальну кількість співвласників багатоквартирного будинку, що унеможливлює визначення правомочності відповідних загальних зборів, адже у зборах взяли участь 88 осіб, а це не є дві третини від загальної кількості голосів співвласників.

Відповідно до статті 10 Закону України «Про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку» рішення про визначення переліку та розмірів внесків і платежів співвласників, порядок управління та користування спільним майном, передачу у користування фізичним та юридичним особам спільного майна, а також про реконструкцію та капітальний ремонт багатоквартирного будинку або зведення господарських споруд вважається прийнятим, якщо за нього проголосувало не менш як дві третини загальної кількості усіх співвласників, а в разі якщо статутом не передбачено прийняття таких рішень, - більшістю голосів. З інших питань рішення вважається прийнятим, якщо за нього проголосувало більше половини загальної кількості співвласників. Рішення приймається шляхом поіменного голосування. Під час підрахунку голосів враховуються і голоси, подані співвласниками під час проведення загальних зборів, і голоси, подані під час письмового опитування. Рішення оформляється особистим підписом кожного, хто проголосував, із зазначенням результату голосування («за» чи «проти»).

Аналогічні положення містяться в пункті 8 розділу ІІІ Статуту відповідача, яким передбачено необхідність двох третин загальної кількості усіх співвласників будинку.

Отже, Статут ОСББ не встановлює спеціальних вимог до кількості голосів, рішення щодо внесків і платежів вважається прийнятим, якщо за нього проголосували не менше ніж 2/3 усіх співвласників.

Як вбачається зі спірного протоколу загальних зборів ОСББ «МРІЯ-320» від 04.04.2019 та додатку № 1 до нього, загальна кількість співвласників житлових та нежитлових приміщень у будинку становить 144 особи, з яких у загальних зборах взяли участь особисто та/або через представників 88 співвласників.

Відповідно до вимог законодавства, для прийняття рішень з питань, що потребують кваліфікованої більшості, необхідно не менше двох третин голосів від загальної кількості співвласників. Таким чином, судом встановлено, що необхідна кількість голосів для прийняття відповідного рішення становить 96 голосів (144 Ч 2/3).

Разом з тим, позивачка звертає увагу на те, що пункт 4 спірного протоколу містить декілька питань (затвердження кошторису, перерозподіл коштів, прийняття на роботу двірника, порядок прибирання), у зв`язку з чим, на її думку, неможливо встановити, з якого саме питання проводилося голосування.

Оцінюючи наведені доводи, суд встановив, що пункт 4 порядку денного має узагальнюючий характер та охоплює питання, пов`язані з правами та обов`язками членів ОСББ «МРІЯ-320». Водночас із додатків до протоколу вбачається наявність окремо зафіксованих результатів голосування щодо питань порядку денного, що дає можливість встановити зміст прийнятих рішень та волевиявлення співвласників.

За таких обставин суд доходить висновку, що зауваження позивачки щодо формулювання та структури пунктів протоколу не є істотними порушеннями та самі по собі не впливають на дійсність прийнятих рішень.

Водночас судом встановлено, що фактична кількість співвласників, які взяли участь у голосуванні, становить 88 осіб, що є меншою за необхідну кількість голосів 96, визначену законом для прийняття рішень відповідної категорії.

З огляду на викладене, суд дійшов висновку про відсутність необхідної кількості голосів для прийняття рішення загальними зборами, у зв`язку з чим таке рішення не відповідає вимогам законодавства щодо порядку його ухвалення та підлягає визнанню недійсним у частині питання № 3, яке оскаржується позивачкою.

При цьому суд зазначає, що дотримання встановленої законом кількості голосів є обов`язковою умовою легітимності рішень загальних зборів, а її недотримання саме по собі є достатньою підставою для визнання таких рішень недійсними.

Щодо доводів позивачки стосовно протоколу загальних зборів ОСББ «МРІЯ-320» від 16.02.2020 про відсутність у ньому інформації щодо загальної кількості співвласників багатоквартирного будинку, що, на її думку, унеможливлює визначення правомочності таких зборів, суд зазначає наступне.

Дійсно, у тексті протоколу міститься формулювання щодо прийняття рішень «квартирами», а також зазначено результати голосування, зокрема «за» 108 квартир співвласників.

Водночас додатки до вказаного протоколу містять відомості про загальну кількість співвласників, яка становить 144 особи, що дає можливість суду встановити необхідні обставини для оцінки правомочності загальних зборів та результатів голосування.

Суд також враховує, що будь-яких зауважень чи звернень від інших співвласників щодо зазначених обставин до суду не надходило, що свідчить про відсутність спору серед співвласників з цього питання.

За таких обставин наведені позивачкою доводи зводяться до формальних зауважень щодо викладення змісту протоколу та не впливають на встановлення фактичних обставин проведення зборів і результатів голосування. Вказане, на переконання суду, свідчить про надмірний формалізм у тлумаченні відповідних положень та спрямоване на пошук підстав для визнання рішень загальних зборів недійсними за відсутності істотних порушень.

При цьому суд зазначає, що сам по собі спосіб викладення інформації у протоколі (зокрема використання терміну «квартири») не є підставою для визнання рішень недійсними, якщо з доданих документів можливо встановити реальну кількість співвласників, їх волевиявлення та результати голосування.

Суд має утримуватися від зайвого втручання в питання діяльності ОСББ, в тому числі і шляхом визнання недійсними рішень, у разі, якщо вони поза жодним сумнівом підтримані більшістю співвласників і за своїм змістом не мають ознак дискримінації або іншого порушення прав чи законних інтересів конкретного співвласника, який оскаржує такі рішення в судовому порядку. Аналогічний висновок викладено у постановах Верховного Суду від 02.05.2024 у справі № 910/10400/22, від 18.10.2023 у справі № 924/1225/21.

При цьому, Верховний Суд у постанові від 18.07.2024 по справі № 914/2347/23 звертав увагу на те, що рішення загальних зборів, прийняті за наявності достатньої кількості голосів співвласників, необхідних для їх прийняття, є результатом волевиявлення домінуючої більшості співвласників. У разі оскарження співвласником таких результатів суди мають враховувати принцип пропорційності - справедливої рівноваги (балансу) між інтересами співвласників багатоквартирного будинку, які реалізують свої права на участь в управлінні справами об`єднання співвласників багатоквартирного будинку, були присутні на загальних зборах, інтересами позивача та досягненням основної мети діяльності об`єднання співвласників багатоквартирного будинку.

Відповідно до правової позиції, викладеної, зокрема, у постановах Верховного Суду від 21.10.2021 у справі № 910/15071/20, від 03.11.2020 у справі № 916/3133/17, від 12.02.2020 у справі № 916/1253/19 не всі порушення законодавства, допущені під час скликання та проведення загальних (установчих) зборів юридичної особи, є підставами для визнання недійсними прийнятих ними рішень.

Щодо доводів позивачки стосовно протоколу загальних зборів ОСББ «МРІЯ-320» від 29.11.2020, суд зазначає наступне.

Позивачка вказує, що в додатках до протоколу зазначено осіб, які нібито не є співвласниками будинку, відсутні повні відомості про документи, що підтверджують право власності, а також наведені скорочені позначення імен та реєстраційні номери замість відповідних документів. Водночас такі доводи не підтверджені належними та допустимими доказами, а самі по собі припущення щодо невідповідності окремих записів не можуть бути підставою для висновку про неправомірність участі відповідних осіб у голосуванні.

Суд враховує, що зазначення у додатках до протоколу реєстраційних номерів або скорочених даних співвласників не суперечить вимогам законодавства та не свідчить про відсутність у таких осіб статусу співвласника, оскільки такі відомості дозволяють ідентифікувати особу. При цьому доказів того, що конкретні особи не є співвласниками відповідного майна, позивачкою не надано.

Що стосується зауважень позивачки до пункту 5 протоколу, який містить декілька питань порядку денного (затвердження кошторису, перерозподіл коштів, затвердження штатного розпису, визначення розміру винагороди голови об`єднання), суд зазначає, що наведене формулювання має узагальнюючий характер та відображає коло питань, які підлягали розгляду на зборах.

Водночас із додатків до протоколу вбачається наявність результатів голосування, що дає можливість встановити волевиявлення співвласників та зміст прийнятих рішень, а відтак відсутні підстави вважати, що голосування не проводилося або його результати неможливо визначити.

За таких обставин доводи позивачки у цій частині є необґрунтованими, зводяться до формальних зауважень щодо оформлення документів та не спростовують правомірності прийнятих загальними зборами рішень.

Варто зазначити, що Верховний Суд у постанові від 16.08.2023 у справі № 904/1711/22 звертав увагу на специфіку відносин між співвласниками у ОСББ й, зокрема, зазначав, що ОСББ є неприбутковою організацією, яка на відміну від господарських товариств при проведенні зборів, в тому числі і шляхом письмового опитування, як правило не користується кваліфікованою правовою допомогою, через що можливими є незначні процедурні помилки в організації та проведенні зборів, які не повинні слугувати підставою для скасування рішень ОСББ з питань спільного управління майном. Крім того, на відміну від господарських товариств з невеликою кількістю учасників в ОСББ є певна, і часто доволі значна частина співвласників, які не прагнуть брати активну участь у вирішенні питань управління об`єднанням, вони не приходять на збори, не беруть участь у письмових опитуваннях. Тому проведення кожних зборів вимагає значних зусиль від органів управління або ініціативної групи по скликанню зборів, інформуванню співвласників, вручення та отримання заповнених бюлетенів. Суд має утримуватися від зайвого втручання в питання діяльності ОСББ, в тому числі і шляхом скасування рішень, у разі, якщо вони поза жодним сумнівом підтримані більшістю співвласників і за своїм змістом не мають ознак дискримінації або іншого порушення прав чи законних інтересів конкретного співвласника, який оскаржує такі рішення в судовому порядку.

Аналогічна правова позиція також викладена у постанові Верховного Суду від 05.02.2025 у справі №924/1270/23.

Верховний Суд у постанові від 20.04.2023 у справі №914/2547/21 зазначив, що розглядаючи спір про визнання недійсними рішень загальних зборів з підстав порушень, допущених під час скликання та проведення загальних зборів, суд повинен встановити факт порушення цим рішенням прав та законних інтересів позивача. Також суд повинен у кожному конкретному випадку оцінити характер порушення, враховуючи баланс інтересів як позивача, так й інших співвласників ОСББ. Інтереси окремого власника можуть не збігатися з інтересами інших співвласників багатоквартирного будинку. Тому, вирішуючи питання щодо визнання недійсними рішення загальних зборів, суди мають враховувати баланс інтересів усіх співвласників та самого ОСББ, уникати зайвого втручання в питання діяльності ОСББ, які вирішуються загальними зборами співвласників.

Верховний Суд у постанові від 08.02.2022 у справі №918/964/20 вказав на необхідність врахування принципу пропорційності - справедливої рівноваги (балансу) між інтересами співвласників багатоквартирного будинку, які реалізують свої права на участь в управлінні ОСББ, і які були присутні на загальних зборах, та інтересами позивача.

Отже, суд дійшов висновку, що недоліки в оформленні документів не є суттєвими і не спростовують реального волевиявлення більшості співвласників. Позивачка не надала належних доказів підробки підписів, відсутності повноважень чи заперечень з боку учасників зборів. Її твердження ґрунтуються лише на припущеннях.

Також суд звертає увагу на те, що скасування рішень ОСББ через тривалий час може спричинити правову невизначеність, тому важливо враховувати баланс інтересів і реальне порушення прав співвласників.

Щодо доводів відповідача про пропуск строку позовної давності, суд зазначає наступне.

Відповідності до статті 256 ЦК України позовна давність - це строк, у межах якого особа може звернутися до суду з вимогою про захист свого цивільного права або інтересу.

Загальна позовна давність встановлюється тривалістю у три роки (стаття 257 ЦК України). Для окремих видів вимог законом може встановлюватися спеціальна позовна давність: скорочена або більш тривала порівняно із загальною позовною давністю (ч.1 ст.258 ЦК України).

В п. 8 ч. 2 ст. 258 ЦК України встановлено, що позовна давність в один рік застосовується до вимог про визнання недійсним рішення загальних зборів товариства.

Відповідно до ч. 4 ст. 267 ЦК України сплив позовної давності, про застосування якої заявлено стороною у спорі, є підставою для відмови у позові.

Приписами ч.ч. 1, 5 ст. 261 ЦК України встановлено, що перебіг позовної давності починається від дня, коли особа довідалася або могла довідатися про порушення свого права або про особу, яка його порушила. За зобов`язаннями з визначеним строком виконання перебіг позовної давності починається зі спливом строку виконання.

При цьому, суд звертає увагу на те, що Постановою Кабінету Міністрів України «Про запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2» від 11 березня 2020 року № 211 (із наступними змінами і доповненнями) з 12 березня 2020 на всій території України установлено карантин.

Відповідно до Закону України № 540-IX від 30.03.2020 «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України, спрямованих на забезпечення додаткових соціальних та економічних гарантій у зв`язку з поширенням коронавірусної хвороби (COVID-19)» (Закон набрав чинності 02.04.2020), розділ «Прикінцеві та перехідні положення» ЦК України доповнено п. 12 такого змісту: «Під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), строки, визначені статтями 257, 258, 362, 559, 681, 728, 786, 1293 цього Кодексу, продовжуються на строк дії такого карантину».

Строк дії карантину неодноразово продовжувався відповідними Постановами Кабінету Міністрів України та відповідно до Постанови Кабінету Міністрів України від 27.06.2023 № 651 «Про відміну на всій території України карантину, встановленого з метою запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2» був відмінений з 24 год. 00 хв. 30.06.2023.

Також, у зв`язку з військовою агресією Російської Федерації проти України Указом Президента України № 64/2022 від 24.02.2024, який затверджений Законом України від 24.02.2022 № 2102-ІХ, в Україні введено воєнний стан з 05:30 год. 24.02.2022 строком на 30 діб. У подальшому відповідними Указами Президента України було неодноразово продовжено строк дії воєнного стану в Україні, який діяв також на час подання позовної заяви.

Законом України № 2120-IX від 15.03.2022, в редакції Закону № 3450-IX від 08.11.2023, розділ «Прикінцеві та перехідні положення» Цивільного Кодексу України доповнено, зокрема, пунктом 19 наступного змісту:

«У період дії воєнного стану в Україні, введеного Указом Президента України «Про введення воєнного стану в Україні» від 24 лютого 2022 року № 64/2022, затвердженим Законом України «Про затвердження Указу Президента України «Про введення воєнного стану в Україні» від 24 лютого 2022 року № 2102-IX, перебіг позовної давності, визначений цим Кодексом, зупиняється на строк дії такого стану».

Позовна заява надійшла до суду 04.11.2024 в період дії воєнного стану в Україні.

Отже, строк позовної давності за заявленими позовними вимогами не пропущений.

Варто зауважити, що Європейський суд з прав людини вказав, що пункт перший статті 6 Конвенції зобов`язує суди давати обґрунтування своїх рішень, але це не може сприйматись як вимога надавати детальну відповідь на кожен аргумент. Межі цього обов`язку можуть бути різними, залежно від характеру рішення. Крім того, необхідно брати до уваги, між іншим, різноманітність аргументів, які сторона може представити в суд, та відмінності, які існують у державах-учасницях, з огляду на положення законодавства, традиції, юридичні висновки, викладення та формулювання рішень. Таким чином, питання, чи виконав суд свій обов`язок щодо подання обґрунтування, що випливає зі статті 6 Конвенції, може бути визначено тільки у світлі конкретних обставин справи (Проніна проти України, №63566/00, § 23, ЄСПЛ, від 18 липня 2006 року).

Також у рішенні у справі «Серявін та інші проти України» Європейський суд з прав людини в вказав, що згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях, зокрема, судів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожний аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною залежно від характеру рішення. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, це не може розумітись як вимога детально відповідати на кожен довід (рішення Європейського суду з прав людини у справі Трофимчук проти України).

Таким чином, інші аргументи сторін, які не висвітлені в цьому рішенні, не мають істотного значення для вирішення справи.

Отже, враховуючи встановлений судом факт неправильного підрахунку голосів співвласників та визначення результатів голосування у протоколі загальних зборів ОСББ «МРІЯ-320» від 04.04.2019, позовна вимога про визнання недійсним рішення загальних зборів у частині питання 3 порядку денного є обґрунтованою та підлягає задоволенню.

Водночас щодо рішень загальних зборів ОСББ «МРІЯ-320» від 16.02.2020 (питання №4 порядку денного) та від 29.11.2020 (питання №5 порядку денного), судом не встановлено, а позивачкою не доведено порушення її прав відповідними рішеннями, а також не обґрунтовано, яким чином їх скасування призведе до відновлення таких прав. З огляду на необхідність дотримання балансу інтересів співвласників, у цій частині позов задоволенню не підлягає.

Відповідно до ч. 1 ст. 74 ГПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень.

Згідно ч. 1 ст. 86 ГПК України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів.

Частиною 2 статті 86 ГПК України передбачено, що жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності.

З урахуванням встановлених обставин суд дійшов висновку про часткове задоволення позову: рішення загальних зборів від 04.04.2019 підлягає визнанню недійсним у частині питання 3 порядку денного, тоді як у задоволенні решти позовних вимог слід відмовити у зв`язку з їх недоведеністю та відсутністю порушення прав позивачки.

Відповідно до ст. 129 ГПК України судові витрати у вигляді судового збору 3028 грн, що відповідає розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб станом на 01.01.2024, за подання позовної заяви покладаються на відповідача та стягуються в дохід Державного бюджету України (в частині задоволеної позовної вимоги), оскільки позивачка звільнена від його сплати.

Керуючись ст.ст. 4, 74, 76, 77, 78, 79, 86, 129, 233, 234, 238, 241, 326, 327 ГПК України, суд

ВИРІШИВ:

1. Позовні вимоги задовольнити частково.

2. Визнати недійсним рішення загальних зборів ОСББ «МРІЯ-320» (ідентифікаційний код 42862522) у частині питання 3 порядку денного щодо розгляду та затвердження проекту кошторису ОСББ «МРІЯ-320», оформлене протоколом від 04.04.2019.

3. У задоволенні решти позовних вимог відмовити.

4. Стягнути з Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «МРІЯ-320» (79069, м. Львів, вул. Шевченка, буд. 320; ідентифікаційний код 42862522) судовий збір у розмірі 3028 грн. в дохід Державного бюджету України.

5. Наказ видати згідно ст. 327 ГПК України.

Рішення суду набирає законної сили в порядку, передбаченому ст. 241 ГПК України та може бути оскаржене до Західного апеляційного господарського суду протягом 20 днів з дня складення повного судового рішення.

Повне рішення складено 26.03.2026.

Суддя Мазовіта А.Б.