УХВАЛА

м. Київ

06.04.2026Справа № 910/8317/22
Господарський суд міста Києва у складі судді Кирилюк Т.Ю., розглянувши заяву Приватного підприємства «Інвестиційна Компанія «Плутос» про перегляд рішення за нововиявленими обставинами у справі

за позовом Приватного підприємства "Інвестиційна Компанія "Плутос"

до Приватного акціонерного товариства "Позняки-Жил-Буд"

про визнання договору оренди майна діючим

ВСТАНОВИВ:

Рішенням Господарського суду міста Києва від 01.11.2022 у задоволенні позову відмовлено повністю.

Приватним підприємством "Інвестиційна компанія "Плутос" 04.03.2024 подано до Господарського суду міста Києва заяву про перегляд рішення за нововиявленими обставинами у справі.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 11.03.2024 заяву залишено без руху та встановлено строк та спосіб усунення недоліків заяви, шляхом подання до суду доказів наявності електронного кабінету у позивача та доказів сплати судового збору.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 22.04.2024 повернуто заяву з доданими до неї документами Приватному підприємству "Інвестиційна компанія "Плутос" оскільки позивач не скористався своїм правом, недоліки поданої позовної заяви не усунув.

Приватним підприємством «Інвестиційна Компанія «Плутос» 12.02.2026 сформовано у системі «Електронний суд» (13.02.2026 зареєстровано) заяву про перегляд рішення за нововиявленими обставинами.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 17.02.2026 заяву залишено без руху та встановлено строк для усунення недоліків заяви протягом п`яти днів з дня вручення даної ухвали. Встановлено позивачу спосіб усунення недоліків заяви шляхом подання до Господарського суду міста Києва: письмової заяви із зазначенням дати відкриття або встановлення нововиявленої обставини з доказами направлення відповідачу; доказів оплати судового збору у розмірі 3 721,50 грн.

Позивачем не усунуто недоліки заяви, тому ухвалою Господарського суду міста Києва від 02.03.2026 заяву про перегляд рішення за нововиявленими обставинами з доданими до неї документами повернуто Приватному підприємству «Інвестиційна Компанія «Плутос».

Приватним підприємством «Інвестиційна Компанія «Плутос» 28.02.2026 сформовано у системі «Електронний суд» (02.03.2026 зареєстровано) заяву про перегляд рішення за нововиявленими обставинами.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 05.03.2026 заяву залишено без руху та встановлено строк для усунення недоліків заяви протягом п`яти днів з дня вручення даної ухвали. Встановлено позивачу спосіб усунення недоліків заяви шляхом подання до Господарського суду міста Києва: письмової заяви із зазначенням дати відкриття або встановлення нововиявленої обставини з доказами направлення відповідачу; доказів оплати судового збору у розмірі 3 721,50 грн.

Позивачем 10.03.2026 сформовано у системі «Електронний суд» заяву про усунення недоліків, якою не усунуто недоліки, встановлені судом, а фактично висловлено заперечення з прийнятими рішенням Господарського суду міста Києва від 01.11.2022 та ухвалою Господарського суду міста Києва від 05.03.2026.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 11.03.2026 заяву Приватного підприємства "Інвестиційна компанія "Плутос" про перегляд рішення Господарського суду міста Києва від 01.11.2022 у справі № 910/8317/22 за нововиявленими обставинами та додані до неї документи повернуто заявникові.

Приватним підприємством «Інвестиційна Компанія «Плутос» 31.03.2026 учетверте сформовано у системі «Електронний суд» заяву про перегляд рішення за нововиявленими обставинами.

Відповідно до пункту 11 частини 3 статті 2 Господарського процесуального кодексу України однією з засад господарського судочинства є неприпустимість зловживання процесуальними правами.

Пунктом 5 частини 5 статті 13 Господарського процесуального кодексу України встановлено, що суд, зберігаючи об`єктивність і неупередженість, запобігає зловживанню учасниками судового процесу їхніми правами та вживає заходів для виконання ними їх обов`язків.

Відповідно до частини першої статті 43 Господарського процесуального кодексу України учасники судового процесу та їх представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

Залежно від конкретних обставин суд може визнати зловживанням процесуальними правами дії, що суперечать завданню господарського судочинства, зокрема:

1) подання скарги на судове рішення, яке не підлягає оскарженню, не є чинним або дія якого закінчилася (вичерпана), подання клопотання (заяви) для вирішення питання, яке вже вирішено судом, за відсутності інших підстав або нових обставин, заявлення завідомо безпідставного відводу або вчинення інших аналогічних дій, спрямованих на безпідставне затягування чи перешкоджання розгляду справи чи виконання судового рішення;

2) подання декількох позовів до одного й того самого відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав або подання декількох позовів з аналогічним предметом і з аналогічних підстав, або вчинення інших дій, метою яких є маніпуляція автоматизованим розподілом справ між суддями;

3) подання завідомо безпідставного позову, позову за відсутності предмета спору або у спорі, який має очевидно штучний характер;

4) необґрунтоване або штучне об`єднання позовних вимог з метою зміни підсудності справи, або завідомо безпідставне залучення особи як відповідача (співвідповідача) з тією самою метою;

5) укладення мирової угоди, спрямованої на шкоду правам третіх осіб, умисне неповідомлення про осіб, які мають бути залучені до участі у справі. (частина друга статті 43 Господарського процесуального кодексу України).

Принцип добросовісності - це загальноправовий принцип, який передбачає необхідність сумлінної та чесної поведінки суб`єктів при виконанні своїх юридичних обов`язків і здійсненні своїх суб`єктивних прав.

Добросовісність при реалізації прав і повноважень включає в себе неприпустимість зловживання правом, яка, виходячи із конституційних положень, означає, що здійснення прав та свобод людини не повинно порушувати права та свободи інших осіб. Зловживання правом - це свого роду спотворення права. У цьому випадку особа надає своїм діям повну видимість юридичної правильності, використовуючи насправді свої права в цілях, які є протилежними тим, що переслідує позитивне право.

Процесуальний обов`язок сторони - це належна поведінка сторони в господарському судочинстві, що вимагається та забезпечується процесуальним законом, а також кореспондує суб`єктивному процесуальному праву суду.

Приписами статті 2 Закону України "Про судоустрій і статус суддів" передбачено, що суд, здійснюючи правосуддя на засадах верховенства права, забезпечує кожному право на справедливий суд та повагу до інших прав і свобод, гарантованих Конституцією і законами України, а також міжнародними договорами, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України.

Подана заява про перегляд рішення Господарського суду міста Києва від 01.11.2022 у справі № 910/8317/22 за нововиявленими обставинами, як і три попередні, містить клопотання про розгляд заяви за нововиявленими обставинами без сплати додаткового судового збору.

Проте, жодних належних обґрунтувань та доказів для відстрочення сплати судового збору, у розумінні Закону України «Про судовий збір» заява не містить.

Крім того, подана заява, як і попередні, фактично не містить відомостей щодо нововиявленої обставини та дати її встановлення, на підставі якої заявник звернувся до суду.

Відповідно до статті 1291 Конституції України, суд ухвалює рішення іменем України. Судове рішення є обов`язковим до виконання. Держава забезпечує виконання судового рішення у визначеному законом порядку. Контроль за виконанням судового рішення здійснює суд.

Частиною 2 статті 13 Закону України "Про судоустрій і статус суддів" передбачено, що судові рішення, які набрали законної сили, є обов`язковими до виконання всіма органами державної влади, органами місцевого самоврядування, їх посадовими та службовими особами, фізичними і юридичними особами та їх об`єднаннями на всій території України. Обов`язковість урахування (преюдиційність) судових рішень для інших судів визначається законом.

За приписами статті 326 Господарського процесуального кодексу України, судові рішення, що набрали законної сили, є обов`язковими на всій території України, а у випадках, встановлених міжнародними договорами, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, - і за її межами.

Суд звертає увагу заявника, що ухвали Господарського суду міста Києва від 22.04.2024, 02.03.2026 та 11.03.2026, якими повернуто заявнику заяви про перегляд рішення за нововиявленими обставинами у зв`язку із невиконанням вимог ухвал суду та не усуненням недоліків поданих заяв, ним не оскаржувались та є чинними.

Отже, звернення Приватним підприємством "Інвестиційна компанія "Плутос" до суду чотири рази з заявами про перегляд рішення за нововиявленими обставинами (04.03.2024, 13.02.2026, 02.03.2026, 31.03.2026) без наведення таких нововиявлених обставин та без сплати судового збору фактично є лише оспорюванням рішення суду та враховуючи, що заявник жодного разу не усунув недоліків вказаних заяв, встановлених ухвалами Господарського суду міста Києва від 11.03.2024, 17.02.2026 та 05.03.2026, суд визнає зловживанням процесуальними правами.

Відповідно до частини 3 статті 43 Господарського процесуального кодексу України якщо подання скарги, заяви, клопотання визнається зловживанням процесуальними правами, суд з урахуванням обставин справи має право залишити без розгляду або повернути скаргу, заяву, клопотання.

Враховуючи наведене, суд залишає без розгляду заяву Приватного підприємства "Інвестиційна компанія "Плутос" про перегляд рішення Господарського суду міста Києва від 01.11.2022 у справі № 910/8317/22 за нововиявленими обставинами.

Керуючись статтями 43, 233-235, 323 Господарського процесуального кодексу України, Господарський суд міста Києва,

УХВАЛИВ:

1. Визнати дії Приватного підприємства "Інвестиційна компанія "Плутос" щодо подання заяв про перегляд рішення Господарського суду міста Києва від 01.11.2022 у справі № 910/8317/22 за нововиявленими обставинами зловживанням процесуальними правами.

2. Заяву про перегляд рішення за нововиявленими обставинами, сформовану 31.03.2026, залишити без розгляду.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та може бути оскаржена у порядку та строки, передбачені розділом IV Господарського процесуального кодексу України.

Суддя Т.Ю.Кирилюк