ПІВДЕННО-ЗАХІДНИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
_____________________________________________________________________________________________
У Х В А Л А

про відмову у відкритті апеляційного провадження

06 квітня 2026 рокум. ОдесаСправа № 916/5182/24

Південно-західний апеляційний господарський суд у складі колегії суддів:

головуючого судді - Павленко Н.А.

суддів - Богатиря К.В. Філінюка І.Г.

розглянувши апеляційну скаргу Кооперативу «Анюта»

на рішення Господарського суду Одеської області від 19.01.2026, ухвалене суддею Желєзною С.П. м. Одеса, повний текст якого складено та підписано 29.01.2026

у справі №916/5182/24

за позовом Департаменту комунальної власності Одеської міської ради

до відповідача Кооперативу «Анюта»

про розірвання договору оренди, виселення та стягнення 57 103,83 грн,

ВСТАНОВИВ:

Департамент комунальної власності Одеської міської ради звернувся до Господарського суду Одеської області з позовною заявою до Кооперативу «Анюта» про розірвання договору оренди №40/6 від 25.10.2001, укладеного між сторонами; про виселення відповідача з нежитлового приміщення підвалу, загальною площею 57,8 кв м, яке розташоване за адресою: м. Одеса, вул. Єврейська, 23, на користь Департаменту; про стягнення з кооперативу «Анюта» заборгованості за орендною платою у розмірі 54 917,66 грн та пені у розмірі 2 186,17 грн.

Господарський суд Одеської області рішенням від 19.01.2026 у справі №916/5182/24 в задоволенні позовних вимог Департаменту комунальної власності Одеської міської ради про розірвання договору оренди, виселення та стягнення 57 103,83 грн - відмовив у повному обсязі.

Не погоджуючись з ухваленим рішенням суду, Кооператив «Анюта» звернувся до Південно-західного апеляційного господарського суду з апеляційною скаргою, в якій просить суд (мовою оригіналу):

«- поновити строк на апеляційне оскарження рішення Господарського суду Одеської області від 19.01.2026 р. у справі № 916/5182/24 та на подання суду нових доказів.

- відкрити апеляційне спровадження та долучити подані скаржником докази до матеріалів справи.

- змінити рішення Господарського суду Одеської області від 19.01.2026 р. У справі № 916/5182/24 в частині мотивувальної частини, виключивши висновки суду щодо нікчемності додаткових угод до договору оренди № 40/6 від 15.12.2006 та щодо припинення строку його дії 15.12.2011 року.

- резолютивну частину рішення про відмову у задоволенні позову залишити без змін.

- стягнути з Департаменту комунальної власності Одеської міської ради на користь Кооперативу «Анюта» судові витрати, понесені у зв`язку з розглядом справи в суді апеляційної інстанції».

Повний текст оскаржуваного рішення складено та підписано 29.01.2026.

11.03.2026 в електронному вигляді через підсистему «Електронний суд» ЕСІТС безпосередньо до Південно-західного апеляційного господарського суду надійшла апеляційна скарга Кооперативу «Анюта» на рішення Господарського суду Одеської області від 19.01.2026 по справі №916/5182/24.

Відповідно до протоколу передачі судової справи раніше визначеному складу суду від 11.03.2026, апеляційну скаргу Кооперативу «Анюта» передано на розгляд колегії суддів у складі: головуючого судді - Павленко Н.А., суддів: Богатиря К.В., Філінюка І.Г.

Південно-західний апеляційний господарський суд ухвалою від 16.03.2026, апеляційну скаргу Кооперативу «Анюта» на рішення Господарського суду Одеської області від 19.01.2026 по справі №916/5182/24 залишив без руху. Встановив апелянту 10-денний строк для усунення недоліків при поданні апеляційної скарги шляхом зазначення поважних причин для поновлення строку на апеляційне оскарження рішення Господарського суду Одеської області від 19.01.2026 по справі №916/5182/24 та зобов`язав надати докази реєстрації Електронного кабінету в підсистемі «Електронний суд» ЄСІТС з дня вручення апелянту ухвали про залишення апеляційної скарги без руху.

Суд апеляційної інстанції, залишаючи вказану апеляційну скаргу без руху, виснував про те, що наведені апелянтом обставини пропуску строку на апеляційне оскарження не є поважними та об`єктивно непереборними, а є виключно суб`єктивними та такими, що залежали від волі самого заявника та жодним чином не свідчать про наявність обґрунтованих підстав значного пропуску строку на оскарження вказаного рішення.

29.03.2026 в електронному вигляді через підсистему «Електронний суд» ЕСІТС від Кооперативу «Анюта» до Південно-західного апеляційного господарського суду надійшла заява про часткове усунення недоліків (зареєстрована за вх. №1294/25 від 30.03.2026 ПЗАГС), в якій апелянт просить суд (мовою оригіналу):

« 1. Поновити пропущений строк на виконання вимог ухвали Південно-західного апеляційного господарського суду від 16.03.2026 р. про залишення апеляційної скарги без руху в частині наведення поважних причин пропуску строку на апеляційне оскарження.

2. Продовжити строк для виконання вимоги суду щодо реєстрації електронного кабінету в підсистемі «Електронний суд» на 5 днів.

3. У випадку відмови в поновленні строку на апеляційне оскарження повернути скаржнику судовий збір, сплачений платіжною інструкцією № 223 від 11.03.2026».

В обґрунтування вказаної заяви апелянт зазначає що невиконання вимог ухвали суду у встановлений строк було зумовлене обставинами, які не залежали від його волі, а саме відсутністю необхідних доказів розірвання договору про надання правової допомоги, які були отримані лише 29.03.2026 від колишнього представника. Також апелянт вказує на об`єктивну неможливість своєчасної реєстрації електронного кабінету у зв`язку з відсутністю кваліфікованого електронного підпису, банківського рахунку, належної організації документообігу, а також з урахуванням віку керівника та складності здійснення відповідних дій в умовах воєнного стану.

30.03.2026 в електронному вигляді через підсистему «Електронний суд» ЕСІТС від Кооперативу «Анюта» до Південно-західного апеляційного господарського суду надійшла заява (зареєстрована за вх. №1328/26 від 31.03.2026), в якій апелянт просить суд поновити строк на подання доказів на виконання вимог ухвали Південно-західного апеляційного господарського суду від 16.03.2026 та відкрити апеляційне провадження у справі №916/5182/24 за апеляційною скаргою Кооперативу «Анюта». В обґрунтування вказаної заяви апелянт зазначає, що на момент отримання ухвали суду у відповідача був відсутній кваліфікований електронний підпис, без якого реєстрація електронного кабінету є технічно неможливою. Отримання такого підпису потребує проходження відповідної процедури і напряму залежить від наявності банківського рахунку та ідентифікації особи. Водночас у відповідача був відсутній банківський рахунок, що унеможливлювало оперативне отримання електронного ключа, а відтак і реєстрацію електронного кабінету у строк, встановлений судом. Лише після отримання кваліфікованого електронного підпису скаржником було негайно здійснено реєстрацію електронного кабінету в підсистемі «Електронний суд» та підготовлено відповідні докази для подання до суду.

03.04.206 електронною поштою (вх. №1024/26/Д1 від 03.04.2026 ПЗАГС) від адвоката Бояна Руслана Васильовича до Південно-західного апеляційного господарського суду надійшов лист про припинення представництва Кооперативу «Анюта».

Дослідивши заяви Кооперативу «Анюта», матеріали апеляційної скарги та матеріали справи №916/5182/24, судова колегія вказує наступне.

Відповідно до статті 113 Господарського процесуального кодексу України строки, в межах яких вчиняються процесуальні дії, встановлюються законом, а якщо такі строки законом не визначені, встановлюються судом.

Процесуальний строк, виступає одним з ключових елементів господарсько-процесуальної форми, і в цілому направлений на забезпечення оперативного, динамічного й просторового перебігу провадження господарського процесу у визначених ГПК України часових рамках.

З огляду на системний аналіз Господарського процесуального кодексу України, під процесуальними строками розуміють встановлений законом та/або судом проміжок часу, протягом якого повинна або може бути вчинена певна процесуальна дія або розпочата та/чи завершена та чи інша стадія судочинства.

Процесуальні строки, з поміж іншого, виступаючи засобом регламентації процесуальних дій учасників справи, також виконують функцію юридичного факту, тобто спричиняють виникнення, зміну або припинення процесуальних прав та обов`язків. У механізмі правової регламентації судочинства процесуальні строки мають право утворююче та преклюзивне значення для суб`єктивних процесуальних прав та обов`язків.

Отже, з початком і закінченням перебігу процесуального строку пов`язане настання чітко встановлених юридичних наслідків.

Згідно з частинами першою, другою, четвертою та п`ятою статті 119 Господарського процесуального кодексу суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення.

Встановлений судом процесуальний строк може бути продовжений судом за заявою учасника справи, поданою до закінчення цього строку, чи з ініціативи суду.

Одночасно із поданням заяви про поновлення процесуального строку має бути вчинена процесуальна дія (подані заява, скарга, документи тощо), стосовно якої пропущений строк.

Пропуск строку, встановленого законом або судом учаснику справи для подання доказів, інших матеріалів чи вчинення певних дій, не звільняє такого учасника від обов`язку вчинити відповідну процесуальну дію.

Правовий аналіз частин першої та другої статті 119 Господарського процесуального кодексу України свідчить про те, що поновленим може бути процесуальний строк, встановлений законом, а процесуальний строк, встановлений судом, може бути продовжений судом за заявою учасника справи, поданою до закінчення цього строку, чи з ініціативи суду.

При цьому у випадках, коли суду процесуальним законом надано право встановити строк в межах певного строку, встановленого Господарським процесуальним кодексом України, суд не наділений повноваженнями продовжити строк понад встановлений процесуальним законом строк. Аналогічна правова позиція Верховного Суду викладена у постанові об`єднаної палати Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду від 03 грудня 2018 року у справі № 904/5995/16.

Суд зазначає про те, що у частині другій статті 174 Господарського процесуального кодексу України імперативно закріплений процесуальний строк на усунення недоліків заяви (скарги), що становить десять днів з дня вручення ухвали про залишення заяви (скарги) без руху. При цьому, зазначений строк є строком, встановленим законом, відповідно не може бути продовженим судом відповідно до частини другої статті 119 Господарського процесуального кодексу України, оскільки його максимальна межа визначена Законом Господарським процесуальним кодексом України, а може бути поновлений судом лише за заявою учасника, якщо суд визнає причини його пропуску поважними. Строк, встановлений законом, не може бути поновлений судом з власної ініціативи.

Подібні висновки Верховного Суду викладені у постановах від 08 лютого 2023 року у справі № 908/2087/21, від 05 жовтня 2023 року у справі № 907/20/23, від 29 лютого 2024 року у справі № 914/2450/22 (914/2413/23).

У даному випадку, суд апеляційної інстанції встановив гранично можливий строк на усунення недоліків апеляційної скарги тривалістю 10 днів, тому з огляду на викладені вище висновки Верховного Суду такий строк не може бути продовжено понад граничний термін.

Пунктом 6 частини другої статті 42 ГПК України визначено, що учасники справи зобов`язані виконувати процесуальні дії у встановлені законом або судом строки. Право на вчинення процесуальних дій втрачається із закінченням встановленого законом або призначеного судом строку (частина перша статті 118 ГПК України).

Процесуальний обов`язок сторони - це належна поведінка сторони в господарському судочинстві, що вимагається та забезпечується процесуальним законом, а також кореспондує суб`єктивному процесуальному праву суду.

Як встановлено судом та підтверджено довідкою про доставку документа в кабінет електронного суду, що документ в електронному вигляді «(пПЗАГС) Ст.260 ч.2-4 ГПК Ухвала про залишення апеляційної скарги без руху» від 16.03.26 по справі №916/5182/24 (суддя Павленко Н.А.) було доставлено до електронного кабінету Адвокату Кійко Олексію Володимировичу 17.03.26 о 10:54.

Таким чином, останнім днем строку для подання заяви про усунення недоліків апеляційної скарги є 27.03.2026. Заяву представника Кооперативу «Анюта» про усунення недоліків сформовано в системі «Електронний суд» 29.03.2026, тобто з пропуском процесуального строку.

Беручи до уваги вище наведене, судова колегія дійшла висновку про відмову у задоволенні клопотань про поновлення та продовження процесуальних строків.

Щодо посилань апелянта на відсутність адвоката та припинення представництва інтересів Кооперативу «Анюта» адвокатом Бояном Р.В., як на підставу поважності причин пропуску строку на апеляційну скаргу не ґрунтується на приписах процесуального законодавства, оскільки така обставина не змінює перебігу процесуальних строків на подання апеляційної скарги, та не встановлює правових підстав для його поновлення.

Обставини, на які посилається представник апелянта, зводяться до питань його внутрішньої організаційно-господарської діяльності, тобто за своїм характером є суб`єктивними та такими, що залежать лише від його волі. Юридична особа зобов`язана виважено підходити до виконання своїх функцій, вживати заходів щодо належної організації документообігу, у тому числі щодо належної участі у судових провадженнях та дотримання вимог процесуального законодавства стосовно подачі апеляційної скарги та оформлення її змісту.

За приписами ст. 56 ГПК України сторона, третя особа, а також особа, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах іншої особи, може брати участь в судовому процесі особисто (самопредставництво) та (або) через представника. Юридична особа незалежно від порядку її створення бере участь у справі через свого керівника, члена виконавчого органу, іншу особу, уповноважену діяти від її імені відповідно до закону, статуту, положення, трудового договору (контракту) (самопредставництво юридичної особи), або через представника.

Судова колегія зазначає, що скаржником не доведено належними доказами неможливість укладення відповідного договору з іншим адвокатом вчасно, оскільки чинне законодавство не обмежує кількість представників у юридичної особи, або неможливість подання апеляційної скарги безпосередньо керівником товариства в порядку самопредставництва.

Припинення представництва відповідача адвокатом, який був наділений повноваженнями представництва Кооперативу «Анюта» у суді першої інстанції, не зупиняє та не перериває процесуальних строків саме для учасника справи відповідача, який є юридичною особою.

Апелянтом не спростовано обставин, що останній не мав можливості самостійно подати скаргу у визначений законом строк або звернутись до іншого фахівця у галузі права в цей період.

Відтак, суд апеляційної інстанції зазначає, що наведені обставини, свідчать про суб`єктивний характер і не можуть бути віднесені судом до особливих чи непереборних обставин (об`єктивних), що зумовили пропуск встановленого строку на апеляційне оскарження рішення суду (ухвала Верховного Суду від 13.01.2025 у справі №908/211/22).

Право особи на справедливий і публічний розгляд її справи упродовж розумного строку кореспондується із обов`язком добросовісно користуватися наданими законом процесуальними правами, утримуватись від дій, що зумовлюють затягування судового процесу, та вживати надані процесуальним законом заходи для скорочення періоду судового провадження (пункт 35 рішення Європейського суду з прав людини у справі «Юніон Еліментарія Сандерс проти Іспанії» ( «Alimentaria Sanders S.A. v. Spain») від 07.07.1989).

Південно-західний апеляційний господарський суд дійшов висновку про те, що несвоєчасне оскарження рішення Господарського суду Одеської області від 19.01.2026 у справі №916/5182/24 апелянтом не зумовлене обставинами, які є об`єктивно непереборними, незалежними від волевиявлення учасника справи та пов`язаними з дійсними істотними перешкодами чи труднощами для вчинення зазначеної процесуальної дії.

Таким чином, суд апеляційної інстанції дійшов висновку про те, що причини пропуску строку, зазначені апелянтом в обґрунтування відповідного клопотання, не є поважними для поновлення процесуального строку на оскарження рішення Господарського суду Одеської області від 19.01.2026 у справі №916/5182/24.

З огляду на означене, судова колегія приходить до висновку про відмову в задоволенні клопотання про поновлення строку на подання апеляційної скарги на рішення Господарського суду Одеської області від 19.01.2026 у справі №916/5182/24.

Таким чином, враховуючи, що наведені апелянтом підстави пропуску строку на апеляційне оскарження рішення Господарського суду Одеської області від 19.01.2026 у справі №916/5182/24 не є поважними, колегія суддів приходить до висновку про наявність підстав для відмови у відкритті апеляційного провадження за апеляційною скаргою Кооперативу «Анюта» на рішення Господарського суду Одеської області від 19.01.2026.

Окрім цього, наявність або відсутність підстав для задоволення заяви про поновлення пропущеного строку подання апеляційної скарги визначається за правилами ст. 256 Господарського процесуального кодексу України, за приписами якої господарський суд може поновити пропущений процесуальний строк за заявою сторони чи з своєї ініціативи, якщо визнає причину пропуску процесуального строку поважною. Поважними визнаються такі обставини, які є об`єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення сторони та пов`язані з дійсними істотними перешкодами чи труднощами для вчинення процесуальних дій. При цьому, Господарський процесуальний кодекс України не пов`язує право суду поновити пропущений процесуальний строк лише з певним колом обставин, що спричинили пропуск строку, тобто у кожному випадку суд з урахуванням конкретних обставин пропуску строку оцінює доводи, що наведені на обґрунтування клопотання про його поновлення та робить мотивований висновок щодо поважності чи неповажності причин пропуску строку.

Відповідно до ч. 4 ст. 260 ГПК України, якщо заяву не буде подано особою в зазначений строк або вказані нею підстави для поновлення строку на апеляційне оскарження будуть визнані неповажними, суд відмовляє у відкритті апеляційного провадження у порядку, встановленому статтею 261 цього Кодексу.

Суд апеляційної інстанції відмовляє у відкритті апеляційного провадження у справі, якщо скаржником у строк, визначений судом, не подано заяву про поновлення строку на апеляційне оскарження або наведені підстави для поновлення строку на апеляційне оскарження визнані судом неповажними (п. 4 ч. 1 ст. 261 ГПК України).

При цьому, вказані приписи ГПК України є імперативними та зобов`язують суд, у разі якщо особою у визначений строк не буде подано заяву про поновлення строку на апеляційне оскарження або у поданій заяві будуть наведені підстави, визнані судом неповажними, відмовити у відкритті апеляційного провадження.

За таких обставин, враховуючи, що недоліки апеляційної скарги у встановлений ухвалою Південно-західним апеляційним господарським судом строк апелянтом не усунуто, судова колегія висновує про відмову у відкритті апеляційного провадження за апеляційною скаргою Кооперативу «Анюта» на рішення Господарського суду Одеської області від 19.01.2026 у справі №916/5182/24.

Відповідно до ч. 4 ст. 261 ГПК України копія ухвали про відмову у відкритті апеляційного провадження надсилається учасникам справи у порядку, визначеному статтею 242 цього Кодексу. Скаржнику надсилається копія ухвали про відмову у відкритті апеляційного провадження разом з апеляційною скаргою та доданими до скарги матеріалами. Копія апеляційної скарги залишається в суді апеляційної інстанції.

Щодо клопотання апелянта про повернення судового збору, колегія суддів вказує таке.

Відповідно до ч. 2 статті 123 Господарського процесуального кодексу України розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються законом.

Правові засади справляння судового збору, платників, об`єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору врегульовано Законом України «Про судовий збір».

Згідно з п. 2 ч. 1 ст. 7 Закону України «Про судовий збір» сплачена сума судового збору повертається за клопотанням особи, яка його сплатила, за ухвалою суду у разі повернення заяви або скарги.

Частинами 1, 2 ст. 9 Закону України Про судовий збір визначено, що судовий збір сплачується за місцем розгляду справи та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України. Суд перед відкриттям (порушенням) провадження у справі, прийняттям до розгляду заяв (скарг) перевіряє зарахування судового збору до спеціального фонду Державного бюджету України.

Колегією суддів перевірено зарахування судового збору, сплаченого Кооперативом «Анюта» при зверненні до суду апеляційної інстанції з апеляційною скаргою на рішення Господарського суду Одеської області від 19.01.2026 у даній справі та з`ясовано, що за даними виписки про зарахування судового збору до спеціального фонду державного бюджету України, станом на 12.03.2026 наявна інформація про зарахування судового збору у розмірі 7987,20 грн. до державного бюджету України, сплаченого за платіжною інструкцією від 11.03.2026 №223.

Зазначене підтверджується даними КП «Діловодство спеціалізованого суду (ДСС)».

Враховуючи вище означене судова колегія дійшла висновку про задоволення заяви Кооперативу «Анюта» про повернення судового збору, сплаченого за платіжною інструкцією від 11.03.2026 №223 на суму 7987,20 грн за подачу апеляційної скарги.

Разом з цим, апеляційний звертає увагу заявника на те, що положеннями ч. 5 ст. 7 Закону України «Про судовий збір» визначено, що повернення сплаченої суми судового збору здійснюється в порядку, встановленому центральним органом виконавчої влади із забезпечення реалізації державної фінансової політики.

Так, на виконання, зокрема, статті 7 Закону України «Про судовий збір», розроблено Порядок повернення коштів, помилково або надміру зарахованих до державного та місцевих бюджетів, затверджений наказом Міністерства фінансів України від 03.09.2013 №787 (далі Порядок №787), відповідно до якого органи Казначейства здійснюють повернення судового збору у всіх випадках виключно на підставі електронного подання, сформованого органом, що контролює справляння надходжень бюджету.

Для повернення судового збору платнику необхідно звернутися із заявою до відповідного суду. Разом із заявою про повернення коштів судового збору з бюджету платником подається оригінал або копія платіжної інструкції, яка підтверджує перерахування коштів до бюджету.

Заява про повернення судового збору складається платником із обов`язковим зазначенням інформації в такій послідовності: найменування платника (суб`єкта господарювання) (латиницею у разі повернення коштів в іноземній валюті), код за ЄДРПОУ (для юридичної особи) або прізвище, ім`я, по батькові (за наявності) фізичної особи (латиницею у разі повернення коштів в іноземній валюті), реєстраційний номер облікової картки платника податків (ідентифікаційний номер) або серія (за наявності) та номер паспорта (для фізичних осіб, які через свої релігійні переконання в установленому порядку відмовилися від прийняття реєстраційного номера облікової картки платника податків та мають відмітку у паспорті), дата та номер судового рішення, яке набрало законної сили (у разі повернення судового збору за виключенням помилково зарахованого), місцезнаходження юридичної особи або місце проживання фізичної особи (латиницею у разі повернення коштів в іноземній валюті) та номер контактного телефону (за згодою), сума коштів, що підлягає поверненню (перерахуванню), причина повернення (перерахування) коштів з бюджету, найменування банку або небанківського надавача платіжних послуг, місцезнаходження банку (у разі повернення коштів в іноземній валюті (латиницею), в якому відкрито рахунок отримувача коштів, та реквізити такого рахунка (латиницею у разі повернення коштів в іноземній валюті), номер карткового рахунка отримувача коштів (за наявності).

Отже, апеляційний суд роз`яснює заявнику, що для реалізації цієї ухвали суду, він має звернутись до Південно-західного апеляційного господарського суду як до органу, що контролює справляння надходжень бюджету, у позапроцесуальному порядку за процедурою, визначеною Порядком №787, із заявою щодо формування електронного подання про повернення з бюджету судового збору з подальшим його направленням до відповідного органу Казначейства.

Керуючись Законом України «Про судовий збір», ст. ст. 232-235, 258, 260, 261 Господарського процесуального кодексу України, Південно-західний апеляційний господарський суд

ПОСТАНОВИВ:

1. Відмовити у задоволенні клопотання Кооперативу «Анюта» про поновлення пропущеного строку на виконання вимог ухвали Південно-західного апеляційного господарського суду від 16.03.2026 про залишення апеляційної скарги без руху.

2. Відмовити у задоволенні клопотання Кооперативу «Анюта» про продовження строку на виконання вимог ухвали Південно-західного апеляційного господарського суду від 16.03.2026 про залишення апеляційної скарги без руху.

3. Відмовити у відкритті апеляційного провадження за апеляційною скаргою Кооперативу «Анюта» на рішення Господарського суду Одеської області від 19.01.2026 по справі №916/5182/24.

4. Заяву Кооперативу «Анюта» про повернення судового збору - задовольнити.

5. Повернути Кооперативу «Анюта» з Державного бюджету України судовий збір в сумі 7987,20 грн., сплачений за подання апеляційної скарги у справі №916/5182/24 за платіжною інструкцією від 11.03.2026 №223 на суму 7987,20 грн (виписка про зарахування судового збору до спеціального фонду державного бюджету України від 11.03.2026 №223).

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддями і може бути оскаржена в касаційному порядку до Верховного Суду в порядку та строки, встановлені статтями 287, 288 Господарського процесуального кодексу України.

Головуючий суддя Н.А. Павленко

Судді: К.В. Богатир

І.Г. Філінюк