ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ОДЕСЬКОЇ ОБЛАСТІ
___________________________________________________________________________________________________________________________________________________________
УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

"30" березня 2026 р.м. Одеса Справа № 916/932/26

Господарський суд Одеської області у складі судді Сулімовської М.Б., розглянувши матеріали заяви

за позовом: ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_1 , АДРЕСА_1 )

до відповідача: Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку "Наш Дім" (, 68003, Одеська обл., м.Чорноморськ (Іллічівськ(п), вул. Першого Травня, буд. 19)

про визнання зборів недійсними та протиправними, зобов`язання скасувати запис

в с т а н о в и в:

Позивач ОСОБА_1 звернувся до Господарського суду Одеської області із позовною заявою до відповідача Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку "Наш Дім" про визнання зборів недійсними та протиправними, зобов`язання скасувати запис.

Дослідивши матеріали позовної заяви, суд дійшов висновку про залишення її без руху з огляду на наступне.

Згідно ст. 50 ГПК України, треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору, можуть вступити у справу на стороні позивача або відповідача до закінчення підготовчого провадження у справі або до початку першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження, у разі коли рішення у справі може вплинути на їхні права або обов`язки щодо однієї із сторін. Їх може бути залучено до участі у справі також за заявою учасників справи.

Якщо суд при вирішенні питання про відкриття провадження у справі або при підготовці справи до розгляду встановить, що рішення господарського суду може вплинути на права та обов`язки осіб, які не є стороною у справі, суд залучає таких осіб до участі у справі як третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору.

У заявах про залучення третіх осіб і у заявах третіх осіб про вступ у справу на стороні позивача або відповідача зазначається, на яких підставах третіх осіб належить залучити до участі у справі.

Про залучення третіх осіб до участі у справі суд постановляє ухвалу, в якій зазначає, на які права чи обов`язки такої особи та яким чином може вплинути рішення суду у справі.

Так, позивачем в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, визначено Таїрівську селищну раду Одеського району Одеської області. При цьому, позовна заява не містить обгрунтованого клопотання про її залучення, із зазначенням на стороні кого (позивача або відповідача) її необхідно залучити.

За наведеного, позивачу слід надати клопотання про залучення до участі у справі третьої особи (з обгрунтуванням необхідності такого залучення та зазначенням на стороні кого (позивача або відповідача) її необхідно залучити).

Згідно п. 2 ч.1 ст. 164 ГПК України, до позовної заяви додаються документи, які підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Відповідно до приписів частини 2 статті 123 ГПК України, розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються законом.

Законом України "Про судовий збір" врегульовано умови і порядок сплати судового збору.

Згідно з ч.1 ст.4 Закону, судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

За приписами ст. 7 Закону України "Про державний бюджет України на 2026 рік", з 1 січня 2026 року для працездатних осіб встановлено прожитковий мінімум на рівні 3328 грн.

Відповідно до п.1 ч.2 ст.4 Закону України "Про судовий збір", за подання до господарського суду позовної заяви немайнового характеру судовий збір сплачується у розмірі 1 прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Як вбачається з прохальної частини позовної заяви, позивач просить суд:

- визнати позачергові загальні збори членів Об`єднання багатоквартирного будинку "Наш дім" від 31 січня 2026 року протиправними та недійсними;

- зобов`язати державного реєстратора Таїрівської селищної ради Одеського району Одеської області скасувати запис в Єдиному державному реєстру юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань від 03 березня 2026 року 15:47:11, реєстраційна справа 013002734.

Отже, за подання даного позову позивач мав сплатити судовий збір у розмірі 5324,80 грн. (за дві немайнові вимоги та з урахуванням понижуючого коефіцієнту 0,8).

Натомість, позивачем до позовної заяви доказів сплати судового збору у встановленому порядку та розмірі не долучено, при цьому зазначено, що він як учасник бойових дій є звільненим від сплати судового збору на підставі п. 13 ч.1 ст. 5 Закону України "Про судовий збір".

Так, відповідно до п. 13 ч. 1 ст. 5 Закону України "Про судовий збір", від сплати судового збору під час розгляду справи в усіх судових інстанціях звільняються учасники бойових дій, постраждалі учасники Революції Гідності, Герої України - у справах, пов`язаних з порушенням їхніх прав.

Пункт 13 ч. 1 ст. 5 Закону України "Про судовий збір" має відсильний характер та не містить вичерпного переліку справ, у яких учасники бойових дій та прирівняні до них особи звільняються від сплати судового збору.

Перелік пільг учасникам бойових дій та особам, прирівняним до них, визначено у статті 12 Закону України "Про статус ветеранів війни, гарантії їх соціального захисту".

У статті 22 Закону України "Про статус ветеранів війни, гарантії їх соціального захисту" передбачено, що особи, на яких поширюється дія цього нормативного акта, отримують безоплатну правову допомогу щодо питань, пов`язаних з їх соціальним захистом, а також звільняються від судових витрат, пов`язаних з розглядом цих питань.

Отже, вирішуючи питання про стягнення судового збору з особи, яка має статус учасника бойових дій (прирівняної до нього особи), для правильного застосування норм п. 13 ч. 1 ст. 5 Закону України "Про судовий збір" суд має враховувати предмет та підстави позову; перевіряти, чи стосується така справа захисту прав цих осіб з урахуванням положень статей 12 та 22 Закону України "Про статус ветеранів війни, гарантії їх соціального захисту".

Саме такий правовий висновок Великої Палати Верховного Суду викладений в постанові від 12.02.2020 у справі № 545/1149/17 і про відсутність підстав для відступу від нього в подальшому вказано в ухвалі Великої Палати Верховного Суду від 04.06.2025 у справі № 905/1426/23.

Крім того, згідно з відкритими та загальнодоступними даними офіційного вебпорталу парламенту України, у березні місяці 2020 року у Верховній Раді України було зареєстровано проєкт Закону про внесення зміни до статті 5 Закону України "Про судовий збір" (щодо сплати судового збору при захисті прав учасників бойових дій, постраждалих учасників Революції Гідності та Героїв України).

До проєкту цього Закону було надано пояснювальну записку та висновки комітетів Верховної Ради України, з яких вбачається, що метою цього законопроєкту було усунення суперечності, що буде сприяти приведенню законодавства України про права і свободи людини і громадянина у відповідність до вимог принципів верховенства права та правової визначеності, а саме: запропоновано внести зміни до Закону України "Про судовий збір" в частині викладення п. 13 ч. 1 ст. 5 зазначеного Закону в такій редакції: "учасники бойових дій, постраждалі учасники Революції Гідності, Герої України - у всіх справах незалежно від характеру порушених прав".

Проте, Верховна Рада України не прийняла Закон про внесення зміни до ст. 5 Закону України "Про судовий збір" (щодо сплати судового збору при захисті прав учасників бойових дій, постраждалих учасників Революції Гідності та Героїв України).

Тобто законодавець чітко визначив свою позицію щодо спірного питання.

Аналогічна позиція Великої Палати Верховного Суду щодо неможливості звільнення учасників бойових дій на підставі п. 13 ч. 1 ст. 5 Закону України "Про судовий збір" від сплати судового збору при зверненні до суду у зв`язку з порушенням будь-яких їх прав, а не тільки тих, що безпосередньо пов`язані з їх соціальним статусом учасника бойових дій, міститься в ухвалі Великої Палати Верховного Суду від 11.09.2024 у справі № 567/79/23.

Суд наголошує на тому, що, з огляду на предмет та підстави позову ОСОБА_1 , а також характер та природу спірних правовідносин, спір у цій справі жодним чином не пов`язаний із комплексом прав ОСОБА_1 саме як учасника бойових дій або з виконанням ним військового обов`язку, або виконанням службових обов`язків.

Отже, враховуючи те, що позов не стосується прав позивача, які випливають із статті 12 Закону України "Про статус ветеранів війни, гарантії їх соціального захисту", та не зачіпає обсяг соціальних гарантій чи будь-яким іншим чином не стосується соціального і правового захисту учасників бойових дій, суд не вбачає підстав для застосування у даному випадку п. 13 ч. 1 ст. 5 Закону України "Про судовий збір" та звільнення позивача від сплати судового збору за подання цієї позовної заяви до суду.

З урахуванням наведеного, позивачу слід надати докази сплати судового збору у розмірі 5324,80 грн.

Частинами 1, 2 ст. 80 ГПК України передбачено, що учасники справи подають докази у справі безпосередньо до суду. Позивач, особи, яким законом надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб, повинні подати докази разом з поданням позовної заяви.

Згідно з ч.2 ст.164 ГПК України, позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів).

Згідно ч.4 ст.164 ГПК України, до заяви про визнання акта чи договору недійсним додається також копія (або оригінал) оспорюваного акта чи договору або засвідчений витяг з нього, а у разі відсутності акта чи договору у позивача - клопотання про його витребування.

При цьому суд звертає увагу, що клопотання про витребування доказів має бути подано з дотриманням приписів ст.81 ГПК України.

У пункті 1 прохальної частини позивач просить суд визнати позачергові загальні збори членів Об`єднання багатоквартирного будинку "Наш дім" від 31 січня 2026 року протиправними та недійсними.

Разом з тим, згідно ч. 15 ст. 10 ЗУ "Про особливості здійснення права власності у багатоквартирному будинку", рішення зборів співвласників оформлюється протоколом.

Водночас, в матеріалах позовної заяви відсутня копія відповідного протоколу, клопотання про його витребування згідно статті 81 ГПК України позивачем не заявлено.

Для усунення даного недоліку позивачу слід надати копію протоколу позачергових загальних зборів від 31.01.2026.

Частиною 1 статті 174 Господарського процесуального кодексу України передбачено, що суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 162, 164, 172 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

При цьому, залишення позовної заяви без руху - це тимчасовий захід, який застосовується судом з метою усунення позивачем недоліків позовної заяви та дотримання порядку її подання, визначеного Господарським процесуальним кодексом України.

За таких обставин, оскільки позивачем не дотримано вищезазначених вимог, встановлених Господарським процесуальним кодексом України, суд вважає за необхідне залишити позовну заяву без руху та надати позивачу строк для усунення допущених недоліків позовної заяви.

Керуючись ст.ст. 162, 164, 174, 234 Господарського процесуального кодексу України, суд,-

у х в а л и в:

1. Позовну заяву ОСОБА_1 залишити без руху.

2. Встановити позивачу строк для усунення недоліків - протягом 10 днів з дня отримання даної ухвали шляхом подання доказів, зазначених в мотивувальній частині ухвали.

3. Роз`яснити позивачу, що в разі не усунення недоліків позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається особі, що звернулася із такою заявою.

4. Копію ухвали направити позивачу.

Суддя М.Б. Сулімовська

Ухвала суду набрала законної сили 30.03.2026, оскарженню не підлягає.

У зв`язку із перебуванням головуючого у справі судді у відпустці за сімейними обставинами у період з 23.03.2026 по 27.03.2026, ухвалу складено і підписано 30.03.2026.