ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
ДНІПРОПЕТРОВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
УХВАЛА

про залишення заяви за нововиявленими обставинами без руху

26.03.2026м. ДніпроСправа № 904/6487/25 (904/4806/22)

Суддя Первушин Ю.Ю., розглянувши заяву Акціонерного товариства "Дніпроазот" про перегляд рішення Господарського суду Дніпропетровської області у справі №904/4806/22 від 10.04.2024 за нововиявленими обставинами (вх. суду №898/26) по справі

за позовом Акціонерного товариства "Оператор газорозподільної системи "Дніпропетровськгаз" (49000, м. Дніпро, вулиця Шевченко, 2, )

до Акціонерного товариства "Дніпроазот" (51909, місто Кам`янське, вулиця С.Х. Горобця, будинок 1, )

про стягнення заборгованості

Без участі (виклику) учасників справи.

ВСТАНОВИВ:

Акціонерне товариство "Оператор газорозподільної системи "Дніпропетровськгаз" звернулось до Господарського суду Дніпропетровської області з позовною заявою до Акціонерного товариства "Дніпрозот" та просило суд стягнути з відповідача заборгованість у розмірі 389340334,19грн, з яких: 253325333,07грн - основна заборгованість, 7588338,60грн - подвійна облікова ставка, 17121991,36грн - 3%річних, 111304671,16грн - інфляційні втрати та судові витрати.

За результатом розгляду спору рішенням Господарського суду Дніпропетровської області від 10.04.2024 у справі №904/4806/22 позов задоволено частково. Стягнуто з Акціонерного товариства "Дніпроазот" на користь Акціонерного товариства "Оператор газорозподільної системи "Дніпропетровськгаз" основний борг у розмірі 253325333,09 грн, пеню у розмірі 16238622,55 грн, 3% річних у розмірі 8 422942,93 грн, інфляційні втрати у розмірі 52509188,66 грн та судовий збір у розмірі 747265, 84 грн. В решті позову відмовлено.

Постановою Центрального апеляційного господарського суду від 18.02.2026 прийнято рішення апеляційну скаргу Акціонерного товариства "ДніпроАЗОТ" на рішення Господарського суду Дніпропетровської області від 10.04.2024 у справі №904/4806/22 залишити без задоволення; рішення Господарського суду Дніпропетровської області від 10.04.2024 у справі №904/4806/22 залишити без змін.

09.03.2026 до канцелярії суду через підсистему "Електронний суд" від представника відповідача надійшла заява про перегляд судового рішення за нововиявленими обставинами.

За розпорядженням керівника апарату суду №219 від 09.03.2026 "Щодо призначення повторного автоматизованого розподілу матеріалів справи", відповідно до пункту 2.3.44 Положення про автоматизовану систему документообігу суду, у зв`язку із відрахуванням зі штату судді Золотарьової Я.С., протоколом повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 09.03.2026 для розгляду заяви по справі №904/4806/22 призначено суддю - Татарчука В.О.

Ухвалою Господарського суду Дніпропетровської області від 10.03.2026 заяву Акціонерного товариства "Дніпроазот" про перегляд судового рішення за нововиявленими обставинами у справі за позовом Акціонерного товариства "Оператор газорозподільної системи "Дніпропетровськгаз" до Акціонерного товариства "Дніпроазот" про стягнення заборгованості у розмірі 389340334,19 грн передати до Господарського суду Дніпропетровської області для розгляду в межах справи №904/6487/25 про банкрутство Акціонерного товариства "Дніпроазот" (ідентифікаційний код 05761620).

Згідно витягу з протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 17.03.2026, справу №904/6487/25 (904/4806/22) передано на розгляд судді Первушину Ю.Ю.

Ухвалою Господарського суду Дніпропетровської області від 23.03.2026 справу №904/6487/25(904/4806/22) за заявою Акціонерного товариства "Дніпроазот" (51909, місто Кам`янське, вулиця С.Х. Горобця, будинок 1, ) про перегляд судового рішення за нововиявленими обставинами прийняти до свого провадження суддею Первушиним Ю.Ю. та призначено до розгляду на 05.04.2026 о 17:00 год.

Порядок перегляду судових рішень за нововиявленими або виключними обставинами врегульовано приписами глави 3 (статті 320-325 Господарського процесуального кодексу України).

Відповідно до приписів статті 323 Господарського процесуального кодексу України протягом п`яти днів після надходження заяви до суду суддя (суддя-доповідач) перевіряє її відповідність вимогам статті 322 цього Кодексу і вирішує питання про відкриття провадження за нововиявленими чи виключними обставинами, про що постановляє відповідну ухвалу.

Згідно вимог статті 322 Господарського процесуального кодексу України у заяві про перегляд судових рішень за нововиявленими або виключними обставинами зазначаються: 1) найменування суду, якому адресується заява, номер справи; 2) повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові) (для фізичних осіб) заявника, його місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), поштовий індекс, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України, реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серія паспорта (для фізичних осіб - громадян України), номери засобів зв`язку та адреса електронної пошти (за наявності), відомості про наявність або відсутність електронного кабінету; 3) інші учасники справи; 4) судове рішення, про перегляд якого подано заяву; 5) нововиявлені або виключні обставини, якими обґрунтовується вимога про перегляд судового рішення, і дата їх відкриття або встановлення; 6) посилання на докази, що підтверджують наявність нововиявлених або виключних обставин. До заяви додаються: 1) документи, що підтверджують надсилання іншим учасникам справи копій заяви та доданих до неї документів з урахуванням положень статті 42 цього Кодексу; 2) документ про сплату судового збору; 3) докази, що підтверджують наявність нововиявлених або виключних обставин; 4) документ, який підтверджує повноваження представника особи, яка подає заяву, - якщо заява підписана таким представником; 5) клопотання особи про витребування копії рішення міжнародної судової установи, юрисдикція якої визнана Україною, в органу, відповідального за координацію виконання рішень міжнародної судової установи, якщо її немає у розпорядженні особи, яка подала заяву, - у разі подання заяви про перегляд судового рішення з підстави, передбаченої пунктом 2 частини третьої статті 320 цього Кодексу; 6) у разі пропуску строку на подання заяви - клопотання про його поновлення.

Відповідно до приписів частини 2 статті 4 Закону України "Про судовий збір" встановлено ставки судового збору, зокрема, за подання до господарського суду заяви про перегляд судового рішення у зв`язку з нововиявленими обставинами встановлена ставка судового збору в розмірі 150 відсотків ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви, іншої заяви і скарги від розміру оспорюваної суми.

Відповідно до резолютивної частини рішення Господарського суду Дніпропетровської області від 10.04.2024 у справі №904/4806/22 стягненню підлягала заборгованості в розмірі 389340334,19 грн.

З змістом заяви про перегляд судового рішення за нововиявленими обставинами від 06.03.2026 у справі №904/4806/22 АТ "Дніпоразот" просить суд відмовити у задоволенні позову стягнення з Акціонерного товариства «Дніпроазот» заборгованості у розмірі 389 340 334,19 грн.

При поданні позовної заяви у 2022 році позивач сплатив судовий збір платіжною інструкцією №6754 від 30.11.2022 в сумі 868350,00 грн (350 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб станом на 01 січня 2022).

Відповідно до приписів частини 3 статті 4 Закону України "Про судовий збір" при поданні до суду процесуальних документів, передбачених частиною другою цієї статті, в електронній формі - застосовується коефіцієнт 0,8 для пониження відповідного розміру ставки судового збору.

Заява АТ "Дніпроазот" про перегляд судового рішення за нововиявленими обставинами подана до Господарського суду Дніпропетровської області в електронній формі. Відповідно, сума судового збору яка підлягає сплаті становить - 1 042 020,00 грн.

Доказів оплати судового збору за подання заяви про перегляд судового рішення за нововиявленими обставинами АТ "Дніпроазот" заявник суду не надав.

Проте, АТ "Дніпроазот", посилаюсь до приписів пункту 4 частини 1 статті 8 Закону України "Про судовий збір", просив суд звільнити його від сплати судового збору за подання заяви про перегляд рішення Господарського суду Дніпропетровської області від 10.04.2024 у справі №904/4806/22 за нововиявленими обставинами.

Обґрунтовуючи своє клопотання про звільнення від оплати судового збору АТ "Дніпроазот" зазначив наступне.

У провадженні Господарського суду Дніпропетровської області перебуває справа №904/6487/25 про банкрутство АТ «Дніпроазот». Ухвалою Господарського суду Дніпропетровської області (суддя Первушин Ю.Ю.) від 18.12.2025 відкрито провадження у справі № 904/6487/25 про банкрутство АТ «Дніпроазот».

Враховуючи значні збитки, які несе підприємство останні чотири роки, заявлена сума судового збору є вкрай значною та ставить під сумнів подальшу можливість підприємства здійснювати будь-яку господарську діяльність.

До заяви АТ "Дніпоразот" додано копії постанов приватних та державних виконавців у різних виконавчих провадженнях про арешт грошових коштів підприємства, за наслідками яких будь-які операції за арештованими рахунками станом на сьогодні не є можливими.

Також АТ "Дніпоразот" надав копію довідки про залишки коштів на поточних рахунках АТ «Дніпроазот» станом на 03.03.2026 загальна сума залишку разом становить 58 252,49 грн.

На думку АТ "Дніпоразот" така сума грошових коштів об`єктивно не є достатньою для оплати судового збору.

Відповідно до приписів частини 3 статті 8 Закону України "Про судовий збір" при визначенні майнового стану особи для цілей цієї статті суд може враховувати інформацію про розмір доходів за попередній календарний рік, перебування на утриманні непрацездатних членів сім`ї, наявність у власності нерухомого, рухомого майна та/або іншого цінного майна, а також інші обставини, які мають значення для оцінки майнового стану особи.

Заява про перегляд судового рішення за нововиявленими обставинами розглядається господарським судом у відповідності із вимогами статті 7 Кодексу України з процедур банкрутства в межах справи №904/6487/25 про банкрутство АТ "Дніпроазот". Отже, суд має враховувати матеріали справи №904/6487/25 про банкрутство.

Судом встановлено, що ухвалою Господарського суду Дніпропетровської області від 18.12.2025 відкрито провадження у справі №904/6487/25 про банкрутство АТ «Дніпроазот», введено процедуру розпорядження майном боржника.

Серед іншого ухвалою суду від 28.01.2026 у справі №904/6487/25 розглянувши заяву розпорядника майна АТ "Дніпроазот" Вернигори В.П. від 20.01.2026 (вх. суду №2711/26 від 21.01.2026) про скасування арештів на кошти боржника, господарський суд встановив, що грошові кошти боржника, які знаходяться під арештом, є істотним активом підприємства та не можуть використовуватися без врахування приписів Кодексу України з процедур банкрутства під час процедури банкрутства АТ "Дніпроазот".

Матеріали справи №904/6487/25 містять докази накладання арештів на кошти боржника в сумі 76664043,50 грн.

При вирішенні клопотання АТ "Дніпроазот" про звільнення від сплати судового збору господарський суд звернув увагу на висновки викладені у постанові ВП ВС від 21.01.2026 (ГПК) - №925/1293/19.

Так, Велика Палата Верховного Суду у постанові від 21.01.2026 у справі №925/1293/19 наголосила, що висновок судів про неможливість застосування статті 8 Закону України "Про судовий збір" до юридичних осіб без додаткового аналізу обставин конкретної справи - за висновками ЄСПЛ - не відповідає вимогам Конвенції, оскільки пропорційність обмеження доступу до суду має оцінюватися індивідуально з урахуванням фактичної можливості сплатити збір та наслідків відмови у такому доступі для права на судовий захист.

У постанові Великої Палати Верховного Суду від 29.11.2023 у справі №906/308/20 зазначено, що: "сума зборів, призначена у світлі конкретних обставин цієї справи, включаючи спроможність заявника її сплатити та стадію, на якій перебував розгляд справи на той момент, коли обмеження було накладено, є важливими чинниками при визначенні того, скористалася ця особа своїм правом доступу до суду чи ні, та чи мала "розгляд судом". Враховуючи ці чинники, далі Суд має визначити, чи становила вимога сплати збору, зокрема за обставин цієї конкретної справи, обмеження, яке завдало шкоди самій суті права заявника на доступ до суду. Отже, судовий збір сам по собі не обмежує право особи на справедливий суд, однак при цьому такий збір повинен встановлюватись з урахуванням спроможності заявника його сплатити та стадії, на якій перебував розгляд справи на той момент, коли обмеження було накладено".

Таким чином, аналіз вище наведених положень статті 8 Закону України "Про судовий збір" дає підстави для висновку про те, що визначення майнового стану сторони є оціночним та залежить від доказів, якими обґрунтовується рівень майнового стану сторони. Якщо залежно від рівня майнового стану сторона позбавлена можливості сплатити судовий збір, то такі обставини можуть бути підставою для відстрочення (за умов, передбачених статтею 8 Закону України "Про судовий збір") або розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру чи звільнення сторони від сплати такого.

Отже, вирішуючи питання про звільнення, відстрочення чи розстрочення сплати судового збору, Суд зобов`язаний дослідити та оцінити подані заявником докази його майнового стану і встановити, чи становить визначений законом розмір збору непропорційний та непосильний тягар, який фактично позбавляє особу можливості реалізувати право на доступ до суду.

Суд, здійснюючи правосуддя на засадах верховенства права, забезпечує кожному право на справедливий суд та повагу до інших прав і свобод, гарантованих Конституцією і законами України, а також міжнародними договорами, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України (частина перша статті 2 Закону України «Про судоустрій і статус суддів»).

Частиною першою статті 17 Закону України "Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини" закріплено, що суди застосовують при розгляді справ Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод та практику Суду як джерело права.

Статтею 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод передбачено право кожного на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом.

Відповідно до практики Європейського суду з прав людини, держава, яка створює суди апеляційної чи касаційної інстанцій, має забезпечити, щоб особи, які відповідають перед законом, мали можливість користуватись всіма фундаментальними гарантіями статті 6 Конвенції в провадженнях у цих судах (див. рішення у справі "Делкурт проти Бельгії", від 17 січня 1970 року, п.25, Серія А №11; п.27 рішення Суду у справі "Пелевін проти України", no. 24402/02, від 20.05.2010).

Право на доступ до суду, тобто право ініціювати у судах провадження у цивільних справах, є невід`ємним елементом, притаманним праву, закріпленому пунктом 1 статті 6 Конвенції. Це право на доступ не є абсолютним і може підлягати обмеженням, які, однак, не можуть забороняти або скорочувати доступ особи у такий спосіб або такою мірою, щоб сама суть цього права була підірвана (див. рішення у справах "Голдер проти Сполученого Королівства" [Golder v. the United Kingdom], від 21.02.1975, пункт 36, Серія А №18, "Пономаренко проти України" [Ponomarenko v. Ukraine], заява №13156/02, пункт 36, від 14.06.2007, "Мацюк проти України" [Matsyuk v. Ukraine], заява №1751/03, пункт 28, від 10.12.2009 та "Кузьменко проти України" [Kuzmenko v. Ukraine], заява №49526/07, пункт 25, від 09.03.2017).

З урахуванням частини першої статті 32 Конвенції щодо поширення юрисдикції ЄСПЛ на всі питання її тлумачення і застосування, частини другої статті 19 Конституції України щодо обов`язку органів державної влади та місцевого самоврядування, їх посадових осіб діяти на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України, частин 1, 3 статті 124 Конституції України та частини першої статті 5 Закону України "Про судоустрій і статус суддів", можна зробити висновок, що всі питання тлумачення і застосування Конвенції та протоколів до неї є компетенцією ЄСПЛ, а застосування норм матеріального і процесуального права та вирішення юридичних спорів під час здійснення правосуддя в Україні є виключними повноваженнями національних судів.

Як зазначалося вище за текстом приписи статті 8 Закону України "Про судовий збір" передбачають альтернативу: відстрочення та розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати.

Застосування судом певного заходу має наслідки для подальшого розподілу судових витрат. Так судовий збір, від сплати якого позивач у встановленому порядку звільнений, стягується з відповідача в дохід бюджету пропорційно розміру задоволених вимог, якщо відповідач не звільнений від сплати судового збору (стаття 129 Господарського процесуального кодексу України).

У разі відмови у задоволені заяви про перегляд судового рішення за нововиявленими обставинами звільнення АТ "Дніпроазот" від оплати судового збору, в подальшому може покласти тягар судових витрат на державу.

АТ "Дніпроазот" має значні активи, що підтверджується матеріалами справи №904/6487/25.

Незалежно від факту існування справи про банкрутство АТ "Дніпроазот", наявність заборгованості перед кредиторами та арешт коштів на банківських рахунках, що дійсно вказує на скрутний стан підприємства, заявник має потенційні можливості для оплати судового збору, повинен нести тягар судових витрат самостійно та не перекладати на іншого учасника провадження або державу.

У спірних правовідносинах заявником надані докази в обґрунтування складного фінансового стану, однак, ведення господарської діяльності здійснюється суб`єктами господарювання на власний ризик, і не може надавати переваги у виконанні вимог процесуального законодавства.

Крім того, суд звертає увагу, що АТ "Дніпроазот" не позбавлений можливості звернутися до суду із відповідною заявою для використання альтернативного та розумного способу доступу до правосуддя передбаченого приписами статті 8 Закону України "Про судовий збір" (відстрочення, розстрочення або зменшення розміру судового збору).

З огляду на наведене, суд не вбачає підстав для звільнення АТ "Дніпроазот" від сплати судового збору.

Відповідно до приписів частини 11 статті 176 ГПК України суддя, встановивши, після відкриття провадження у справі, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 162, 164, 172 цього Кодексу, постановляє ухвалу не пізніше наступного дня, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк для усунення недоліків, який не може перевищувати п`яти днів з дня вручення позивачу ухвали.

Керуючись частинами 11 статті 176, статтями 174, 232-235, 322 Господарського процесуального кодексу України, господарський суд, -

ПОСТАНОВИВ:

1. У задоволенні клопотання Акціонерного товариства "Дніпроазот" про звільнення від сплати судового збору за подання заяви про перегляд рішення господарського суду Дніпропетровської області від 10.04.2024 у справі №904/4806/22 за нововиявленими обставинами - відмовити.

2. Заяву Акціонерного товариства "Дніпроазот" про перегляд рішення Господарського суду Дніпропетровської області від 10.04.2024 у справі № 904/4806/22 за нововиявленими обставинами - залишити без руху.

3. Позивачу протягом п`яти днів з дня вручення ухвали суду усунути недоліки позовної заяви, а саме:

- надати докази сплати судового збору у встановлених порядку і розмірі - 1042020,00 грн.

4. Роз`яснити, що у випадку невиконання позивачем вимог суду про усунення недоліків позовної заяви у встановлений судом строк, заява вважається неподаною і повертається особі, що звернулася із заявою про перегляд судового рішення за нововиявленими обставинами.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання й оскарженню не підлягає.

Повний текст ухвали складено та підписано - 26.03.2026.

Суддя Ю.Ю. Первушин