УХВАЛА

06 квітня 2026 року

м. Київ

cправа № 910/6690/24

Верховний Суд у складі судді Касаційного господарського суду:

Булгакової І. В.,

розглянувши матеріали касаційної скарги заступника керівника Миколаївської обласної прокуратури (далі - Прокурор)

на рішення Господарського суду міста Києва від 21.10.2024,

додаткове рішення Господарського суду міста Києва від 04.11.2024 та

постанову Північного апеляційного господарського суду від 18.02.2026

за позовом керівника Вознесенської окружної прокуратури Миколаївської області Денисенко Віти Василівни в інтересах держави в особі Південного офісу Держаудитслужби

до: 1) Акціонерного товариства "Національна атомна енергогенеруюча компанія "Енергоатом";

2) Товариства з обмеженою відповідальністю "ТД Вимірювальна Техніка"

про визнання недійсним договору та стягнення 408 000,00 грн,

ВСТАНОВИВ:

Прокурор 17.03.2026 (через систему "Електронний суд") звернувся до Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду з касаційною скаргою, в якій просить скасувати рішення Господарського суду міста Києва від 21.10.2024, додаткове рішення Господарського суду міста Києва від 04.11.2024 та постанову Північного апеляційного господарського суду від 18.02.2026 у цій справі і ухвалити нове рішення про задоволення позову у повному обсязі.

Перевіривши матеріали касаційної скарги, Суд дійшов висновку, що скарга підлягає залишенню без руху, виходячи з такого.

Відповідно до частини другої статті 287 Господарського процесуального кодексу України (далі - ГПК України, Кодекс) підставами касаційного оскарження судових рішень, зазначених у пунктах 1, 4 частини першої цієї статті, є неправильне застосування судом норм матеріального права чи порушення норм процесуального права виключно в таких випадках: 1) якщо суд апеляційної інстанції в оскаржуваному судовому рішенні застосував норму права без урахування висновку щодо застосування норми права у подібних правовідносинах, викладеного у постанові Верховного Суду, крім випадку наявності постанови Верховного Суду про відступлення від такого висновку; 2) якщо скаржник вмотивовано обґрунтував необхідність відступлення від висновку щодо застосування норми права у подібних правовідносинах, викладеного у постанові Верховного Суду та застосованого судом апеляційної інстанції в оскаржуваному судовому рішенні; 3) якщо відсутній висновок Верховного Суду щодо питання застосування норми права у подібних правовідносинах; 4) якщо судове рішення оскаржується з підстав, передбачених частинами першою, третьою статті 310 цього Кодексу.

Приписами пункту 5 частини другої статті 290 ГПК України визначено, що у касаційній скарзі повинно бути зазначено, підставу (підстави), на якій (яких) подається касаційна скарга з визначенням передбаченої (передбачених) статтею 287 цього Кодексу підстави (підстав).

Зміст касаційної скарги свідчить, що як на підставу для касаційного оскарження рішення Господарського суду міста Києва від 21.10.2024 та постанови Північного апеляційного господарського суду від 18.02.2026 скаржник посилається на пункт 2 частини другої статті 287 ГПК України та зазначає про необхідність відступлення від висновків Верховного Суду щодо застосування, зокрема статті 228 Цивільного кодексу України, викладених у постанові у справі, про яку зазначає у скарзі.

Разом з тим у скарзі скаржник просить скасувати також і додаткове рішення суду першої інстанції від 04.11.2024, однак скарга не містить обґрунтування підстав з посиланням на відповідний пункт частини другої статті 287 цього Кодексу для оскарження вказаного додаткового рішення у цій справі.

З огляду на викладене Суд доходить висновку, що касаційна скарга оформлена з порушенням вимог статті 290 ГПК України, оскільки не містить належного обґрунтування передбачених частиною другою статті 287 ГПК України підстав для оскарження додаткового рішення першої інстанції у цій справі.

Згідно з частиною другою статті 292 ГПК України у разі, якщо касаційна скарга оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 290 цього Кодексу, застосовуються положення статті 174 цього Кодексу, про що суддею постановляється відповідна ухвала.

Відповідно до частини другої статті 174 ГПК України в ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху. Якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху постановляється з підстави несплати судового збору у встановленому законом розмірі, суд в такій ухвалі повинен зазначити точну суму судового збору, яку необхідно сплатити (доплатити).

Отже, суд касаційної інстанції зазначає, що скаржнику необхідно усунути недоліки, шляхом подання скарги у новій редакції, в якій зазначити пункт (пункти) частини другої статті 287 ГПК України як підставу (підстави) для касаційного оскарження додаткового рішення Господарського суду міста Києва від 04.11.2024 та, в залежності від визначених пунктів, навести висновок Верховного Суду у подібних правовідносинах, викладений в постанові, який не був врахований судами попередніх інстанцій при вирішенні спору; або обґрунтувати необхідність відступлення від такого висновку; або зазначити про відсутність такого висновку щодо питання застосування норми права у подібних правовідносинах; та/або зазначити підставу касаційного оскарження з урахуванням частин першої, третьої статті 310 ГПК України з обґрунтуванням того, в чому, на думку скаржника, полягало порушення або неправильне застосування яких конкретно норм права, що призвело до ухвалення незаконного судового рішення у даній справі.

Суд також вважає за необхідне звернути увагу скаржника на те, що у разі невиконання у встановлений строк вимог цієї ухвали касаційну скаргу буде повернуто скаржнику.

Керуючись статтями 174, 234, 290, 292 ГПК України, Верховний Суд

ПОСТАНОВИВ:

1. Касаційну скаргу заступника керівника Миколаївської обласної прокуратури на рішення Господарського суду міста Києва від 21.10.2024, додаткове рішення Господарського суду міста Києва від 04.11.2024 та постанову Північного апеляційного господарського суду від 18.02.2026 справі № 910/6690/24 залишити без руху.

2. Надати заступнику керівника Миколаївської обласної прокуратури строк для усунення недоліків касаційної скарги, який становить не більше 10 днів з дня вручення ухвали про залишення касаційної скарги без руху. Повідомити скаржника про можливість подати до Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду документи про усунення недоліків через систему "Електронний суд" або поштою за адресою: м. Київ, вул. О. Копиленка, 6.

3. Роз`яснити заступнику керівника Миколаївської обласної прокуратури, що у разі невиконання у встановлений строк вимог цієї ухвали касаційну скаргу буде повернуто скаржнику.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання, є остаточною та оскарженню не підлягає.

Суддя Верховного Суду І. В. Булгакова