РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

м. Київ

31.03.2026Справа № 910/67/26

Господарський суд міста Києва у складі головуючого судді Демидова В.О., за участю секретаря судового засідання Куценко К.К., розглянувши справу за позовом Дарницької районної в місті Києві державної адміністрації (02068, місто Київ, вулиця Олександра Кошиця, будинок 11), Комунального підприємства "Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Дарницького району м. Києва" (02175, місто Київ, Харківське шосе, будинок 148А) до Благодійної організації "БЛАГОДІЙНИЙ ФОНД "ФАКЕЛ УКРАЇНИ" (02138, місто Київ, вул. Данькевича Костянтина, будинок 16, квартира 7) про розірвання договору та виселення орендаря,

Представники учасників справи:

від позивача 1 - Лимич Л.Г.;

від відповідача - Гаврилюк В.М.

ОБСТАВИНИ СПРАВИ:

05.01.2026 на адресу суду від представників Дарницької районної в місті Києві державної адміністрації та Комунального підприємства "Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Дарницького району м. Києва" надійшла позовна заява до Благодійної організації "БЛАГОДІЙНИЙ ФОНД "ФАКЕЛ УКРАЇНИ" про розірвання договору та виселення орендаря та була передана 06.01.2026 судді Демидову В.О. відповідно до автоматизованого розподілу судової справи між суддями.

Відповідно до позовних вимог представник просить:

- розірвати Договір № 339/2019 про передачу майна територіальної громади міста Києва в оренду від 11 листопада 2019 року із Благодійною організацією «Благодійний фонд «Факел України» (02138, м. Київ, вул. Данькевича Костянтина, буд. 16, кв. 7, );

- виселити Благодійну організацію «Благодійний фонд «Факел України» (02138, м. Київ, вул. Данькевича Костянтина, буд. 16, кв. 7, ) із нежитлових приміщень загальною площею 82,50 кв.м за адресою: м. Київ, вул. Пасхаліна Юрія, 16.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 19.01.2026 прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження у справі. Підготовче засідання призначено на 19.02.26 о 11:05 год.

09.02.2026 на адресу суду від керівника відповідача надійшов відзив на позовну заяву, у відповідності до якого відповідач просив відмовити в задоволенні позовних вимог, посилаючись на те, що орендовані приміщення використовувались і продовжують використовуватися фондом виключно за цільовим призначенням для потреб благодійної організації, вчасно та в повному обсязі сплачувалась і сплачується орендна плата, було здійснено поточний ремонт приміщень, а доводи позивача є необґрунтованими та безпідставними. Строк дії Договору продовжено на підставі постанови КМУ від 27.05.2022 №634 «Про особливості оренди державного та комунального майна у період воєнного стану».

19.02.2026 на адресу суду від керівника відповідача надійшло клопотання про відкладення судового засідання. Вищеозначене клопотання обґрунтоване тим, що до 21.02.2026 представники відповідача будуть відсутні в м. Києві.

У судовому засіданні 19.02.2026 представники співпозивачів у судове засідання прибули, представник від відповідача у судове засідання не прибув, повідомлявся належним чином.

Ухвалою суду від 19.02.2026 розгляд справи відкладено на 03.03.2026.

Ухвалою суду від 03.03.2026, яка занесена до протоколу судового засідання, закрито підготовче провадження у справі №910/67/26 та призначено справу до розгляду по суті на 19.03.26 о 11:00 год.

19.03.2026 до початку судового засідання від представника Благодійної організації "БЛАГОДІЙНИЙ ФОНД "ФАКЕЛ УКРАЇНИ" надійшло клопотання про відкладення розгляду справи.

Ухвалою суду від 19.03.2026 розгляд справи відкладено на 31.03.2026 о 10:15 год.

У судове засідання 31.03.2026 представники від позивача 1 та відповідача у судове засідання прибули, представник від позивача 2 у судове засідання не з`явився, про час та місце розгляду справи повідомлений належним чином.

В судовому засіданні 31.03.2026 оголошено вступну та резолютивну частину рішення.

Розглянувши матеріали справи, всебічно та повно дослідивши надані докази, суд встановив такі фактичні обставини.

11.11.2019 між Дарницькою районною в місті Києві державною адміністрацією (орендодавець, позивач 1), Комунальним підприємством «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Дарницького району м. Києва» (балансоутримувач, позивач 2) та Благодійною організацією "Благодійний фонд допомоги працівникам та ветеранам Головного управління державної фельд`єгерської служби України" (нова назва - Благодійна організація "БЛАГОДІЙНИЙ ФОНД "ФАКЕЛ УКРАЇНИ") (орендар, відповідач) укладено договір про передачу майна територіальної громади міста Києва в оренду № 339/2019 (далі - договір), відповідно до пункту 1.1 якого орендодавець, на виконання пункту 36 додатка до протоколу засідання постійної комісії Київської міської ради з питань власності № 39/174 від 08.10.2019, розпорядження Дарницької районної в місті Києві державної адміністрації №1031 від 11.11.2019 "Про передачу в оренду майна комунальної власності територіальної громади міста Києва єдиним претендентам на право оренди", передає, а орендар приймає в оренду нерухоме майно (нежитлові приміщення), що належить до комунальної власності територіальної громади міста Києва (далі - об`єкт), яке знаходиться за адресою: м. Київ, вул. Пасхаліна Юрія, 16, під розміщення благодійної організації на площі, що не використовується для провадження підприємницької діяльності.

Згідно з пунктом 2.1 договору, об`єктом оренди є нежитлове приміщення, загальною площею 82,50 кв.м, в т.ч. на 1 поверсі - 82,50 кв.м, згідно з викопіюванням з поповерхового плану, що складає невід`ємну частину цього договору.

Пунктом 2.4 договору передбачено, що орендар вступає у строкове платне користування об`єктом у термін, указаний у цьому договорі, але не раніше дати підписання сторонами цього договору (у разі оренди нерухомого майна на строк не менше ніж три роки - не раніше дати державної реєстрації цього договору) та акта приймання-передачі об`єкта.

У пункті 3.1 договору сторони погодили, що орендна плата визначена на підставі Методики розрахунку орендної плати за майно територіальної громади м. Києва, яке передається в оренду (далі - Методика), затвердженої рішенням Київської міської ради №415/1280 від 21.04.2015, і становить без ПДВ: 30,57 грн за 1 кв.м орендованої площі, що в цілому складає 2 521,99 грн за базовий місяць оренди станом на 01.11.2019.

Відповідно до пункту 3.2 договору орендна плата за кожний наступний місяць визначається шляхом коригування орендної плати за попередній місяць на індекс інфляції за поточний місяць. Оперативна інформація про індекси інфляції, розраховані Державною службою статистики України, розміщується на вебсайті Фонду державного майна України.

У разі користування об`єктом протягом неповного календарного місяця (першого та/або останнього місяців оренди) добова орендна плата за дні користування визначається згідно з Методикою на основі орендної плати за відповідні місяці пропорційно дням користування (п.3.3 договору).

Додатково до орендної плати нараховується податок на додану вартість у розмірах та порядку, визначених законодавством України, який сплачується орендарем разом з орендною платою (п.3.5 договору).

Відповідно до пункту 3.6 договору орендна плата сплачується орендарем на рахунок підприємства - балансоутримувача, починаючи з дати підписання акта приймання-передачі.

Згідно з пунктом 3.7 договору, орендна плата сплачується орендарем незалежно від наслідків господарської діяльності орендаря щомісячно не пізніше 15 числа поточного місяця.

Відповідно до пункту 5.2.1 договору підприємство - балансоутримувач має право проводити необхідний огляд та перевірку виконання орендарем умов цього договору. В процесі перевірки виконання умов цього договору оренди може бути здійснена фото- або відео фіксація стану та умов використання об`єкта.

За умовами п. 4.2.2 договору орендар зобов`язаний використовувати об`єкт відповідно до його призначення та умов цього договору.

Згідно із пунктом 4.2.9 договору орендар зобов`язаний забезпечувати безперешкодний доступ до об`єкта представників орендодавця, підприємства - балансоутримувача та структурного підрозділу виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації), що здійснює управління майном, та надавати за першою вимогою всю необхідну інформацію щодо об`єкта для перевірки дотримання орендарем умов цього договору.

При невиконанні або порушенні однією із сторін умов цього договору та з інших підстав, передбачених законодавчими актами України, цей договір може бути розірваний достроково на вимогу однієї із сторін за рішенням суду (п. 6.7 договору).

Відповідно до пункту 8.5 договору у разі виявлення факту використання об`єкта не за цільовим призначенням договір може бути розірвано.

Орендар зобов`язаний додатково сплатити різницю між орендною платою, розрахованою за фактичний вид використання об`єкта, встановлений перевіркою, та орендною платою, визначеною цим договором за весь період оренди, з дати останньої перевірки, проведеної згідно з пунктом 17.1. Положення.

За порушення договірних зобов`язань в частині страхування об`єкта, перевищення орендованої площі, торгівлі за нецільовим призначенням, а також при недотриманні інших умов договору, договір може бути розірвано достроково в установленому законодавством порядку (п.8.6 договору).

Відповідно до пункту 9.3 договору одностороння відмова від договору не допускається, крім випадку, передбаченого пунктом 5.1.3 цього договору. Лист з відмовою від договору направляється поштою з повідомленням про вручення за місцезнаходженням орендаря, вказаним у договорі, договір є розірваним з дати одержання орендарем повідомлення орендодавця про відмову від договору, або з дати повернення орендодавцю відмови від договору з відміткою відділення зв`язку про відсутність орендаря за вказаною адресою.

Згідно з пунктом 5.1.3 договору, орендодавець має право відмовитися від договору та вжити необхідних заходів для примусового виселення орендаря при несплаті орендарем орендної плати протягом 3 місяців підряд з дня закінчення строку платежу.

Згідно з п. 9.5 договору договір може бути розірвано за погодженням сторін. Договір вважається розірваним з дати повідомлення орендаря/орендодавця про згоду розірвати договір, але не раніше дати повернення підприємству - балансоутримувачу об`єкта за актом приймання-передачі.

Відповідно до п.9.6 договору на вимогу однієї із сторін договір може бути достроково розірвано за рішенням суду у разі невиконання сторонами своїх зобов`язань та з інших підстав, передбачених законодавчими актами України.

Згідно із актом приймання-передачі орендованого майна від 11.11.2019 орендодавець передав, а орендар прийняв в оренду нежитлове приміщення за адресою: м. Київ, вул. Пасхаліна Юрія, 16, загальною площею 82,50 кв.м під розміщення благодійної організації на площі, що не використовується для провадження підприємницької діяльності.

Договір набуває чинності з моменту підписання його сторонами і діє з 11.11.2019 до 09.11.2022 (пункт 9.1 договору).

У зв`язку з військовою агресією рф проти України Указом Президента України №64/2022 від 24.02.2022 "Про введення воєнного стану в Україні" в Україні введено воєнний стан із 05 години 30 хвилин 24.02.2022, який неодноразово продовжувався та наразі триває.

В матеріалах справи наявний лист Дарницької районної в місті Києві державної адміністрації № 101-9983 від 21.10.2024 "Про дострокове розірвання договору про передачу майна територіальної громади міста Києва в оренду".

При цьому встановлено, що рішенням Господарського суду міста Києва від 11.03.2025 у справі №910/14182/24, яке набрало законної сили, стягнуто з Благодійної організації "БЛАГОДІЙНИЙ ФОНД "ФАКЕЛ УКРАЇНИ" на користь Комунального підприємства "КЕРУЮЧА КОМПАНІЯ З ОБСЛУГОВУВАННЯ ЖИТЛОВОГО ФОНДУ ДАРНИЦЬКОГО РАЙОНУ м. КИЄВА" заборгованість з орендної плати у сумі 53597,11 грн, а також нарахованих на суми боргу 1165,55 грн - інфляційних втрат та 558,24 грн - 3% річних.

Рішенням Господарського суду міста Києва від 11.03.2025 у справі №910/14182/24 встановлено правомірність нарахування орендної плати за період березень 2024 року - жовтень 2024 року, у тому числі донарахування із орендної плати за фактичний вид використання встановлений перевіркою. 05.03.2024 постійно діючою комісією, утвореною позивачем проведено обстеження фактичного використання нежитлових приміщень, загальною площею 82,50 кв. м за адресою: м. Київ, вул. Пасхаліна Юрія, 16.

Під час обстеження о 14 год. 42 хв. встановлено, що кімната № 1 площею 21,8 кв. м, використовується під розміщення Київського міського бюро технічної інвентаризації, кімната № 2 площею 8,9 кв. м, та кімната № 3 площею 12,4 кв. м зачинені, про що свідчить фотофіксація та складено акт перевірки (обстеження) об`єкта оренди від 05.03.2024.

Остання перевірка нежитлових приміщень, загальною площею 82,50 кв. м за адресою: м. Київ, вул. Пасхаліна Юрія, 16 проведена постійно діючою комісією, утвореною позивачем 09.11.2023, про що складено відповідний акт перевірки (обстеження) об`єкта оренди.

10.09.2024 проведено повторне обстеження щодо фактичного використання нежитлових приміщень загальною площею 82,50 кв. м за адресою: м. Київ, вул. Пасхаліна Юрія, 16 постійно діючою комісією.

За результатами повторної перевірки встановлено, що під час обстеження о 12 год. 00 хв. кімнату № 1 площею 21,8 кв. м, продовжують використовувати з порушенням цільового призначення об`єкта оренди - під розміщення Київського міського бюро технічної інвентаризації, кімната № 2 площею 8,9 кв. м, та кімната № 3 площею 12,4 кв. м зачинені, проведено фотофіксацію, складено акт перевірки (обстеження) об`єкта оренди від 10.09.2024.

Також встановлено, що рішенням Господарського суду міста Києва від 13.11.2025 у справі №910/9697/25, залишеним без змін постановою Північного апеляційного господарського суду від 23.02.2026, провадження у справі № 910/9697/25 в частині позовних вимог про стягнення основного боргу у розмірі 6 000,00 грн закрито. Позов задоволено частково. Стягнуто з Благодійної організації "БЛАГОДІЙНИЙ ФОНД "ФАКЕЛ УКРАЇНИ" на користь Комунального підприємства "КЕРУЮЧА КОМПАНІЯ З ОБСЛУГОВУВАННЯ ЖИТЛОВОГО ФОНДУ ДАРНИЦЬКОГО РАЙОНУ М. КИЄВА" заборгованість у сумі 72013,10 грн, 3% річних у сумі 868,26 грн, інфляційні втрати у сумі 2480,95 грн та судовий збір у сумі 2799,68 грн.

У постанові Північного апеляційного господарського суду від 23.02.2026 у справі № 910/9697/25 зазначено, що наполягаючи на задоволенні позовних вимог, позивач вказував на те, що 11.07.2025 постійно діючою комісією позивача в результаті огляду об`єкта оренди було виявлено, що приміщення використовувалася для розміщення Київського міського бюро технічної інвентаризації; кімната №2 площею 8,9 кв.м. та кімната №3 площею 12,4 кв.м зачинені, проведено фотофіксацію та складено акт перевірки (обстеження) об`єкта оренди нежитлових приміщень вбудованих у житловий будинок за адресою: м. Київ, вул. Пасхаліна Юрія, 16.

Також встановлено, що 15.07.2025 позивач направив відповідачу претензію № 101/50-3328 від 12.09.2024 № 101/50-2146 від 09.07.2025 про сплату заборгованості по орендній платі разом із актами та рахунками на оплату за листопад 2024 року - червень 2025 року, а також акт перевірки (обстеження) об`єкта оренди нежитлових приміщень вбудованих у житловий будинок за адресою: м. Київ, вул. Пасхаліна Юрія, 16. Направлення відповідачу вимоги з доданими до неї документами підтверджується описом вкладення у цінний лист №527 від 14.07.2025.

Встановивши, з урахуванням рішення Господарського суду міста Києва від 11.03.2025 у справі № 910/14182/24, яке набрало законної сили, що орендоване відповідачем нежитлове приміщення від останньої перевірки 10.09.2024, використовується з порушенням цільового призначення об`єкта оренди, тобто з нецільовим використанням, суди дійшли висновку про наявність правових підстав для часткового задоволення позову.

Звертаючись до суду з вказаним позовом, позивач посилається на те, що 14.11.2025 повторно здійснено обстеження нежитлових приміщень загальною площею 82,50 кв. м за адресою: м. Київ, вул. Пасхаліна Юрія, 16, та встановлено, що під час обстеження о 10 год. 55 хв. Кімната №1 площею 21,8 кв.м (номер кімнати відповідно до викопійовки з поповерхового плану до договору), фактичний номер, який зазначено на дверях в дане приміщення площею 21,8 кв.м №8 продовжують використовувати під розміщення Бюро технічної інвентаризації, а також надаються послуги з ксерокопії документів, про що свідчить прейскурант, розміщений на стіні в приміщенні. На час обстеження в зазначеному приміщенні перебував працівник бюро технічної інвентаризації, на робочому столі якого розміщено ксерокс та інша оргтехніка, прейскурант цін на виготовлення різних довідок БТІ, технічні плани, та перебував споживач. Кімната №2 та кімната №3 зачинені, проведено фотофіксацію, складено Акт перевірки (обстеження) об`єкта оренди від 14.11.2025.

Про повторне встановлення факту нецільового використання нежитлових приміщень, переданих Фонду на підставі договору №339/2019 про передачу майна територіальної громади міста Києва в оренду від 11.11.2019 орендаря повідомлено листом Керуючої компанії від 17.11.2025 №101/50-3823, що підтверджується матеріалами справи.

Матеріали справи містять претензію позивача від 09.07.2025 №101/50-2146 про сплату відповідачем заборгованості за договором оренди станом на 04.07.2025 у розмірі 123 903,24 грн.

Звертаючись до суду з вказаним позовом, позивач зазначає, що станом на 30.12.2025 Фондом не погашено заборгованість з орендної плати за період з 01.03.2024 по 31.10.2024, яка встановлена рішення суду у справі №910/14182/24, та за період з 01.11.2024 по 31.07.2025, яка встановлена рішенням суду у справі № 910/9697/25, тому відповідно до вимог п.п. 5.1.3, 6.7 договору позивач звернувся до суду з вказаним позовом з вимогою про розірвання договору та виселення відповідача.

Оцінюючи подані докази та наведені обґрунтування за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному розгляді всіх обставин справи в їх сукупності, суд вважає, що позовні вимоги підлягають задоволенню, з огляду на таке.

Відповідно до статті 11 Цивільного кодексу України цивільні права та обов`язки виникають із дій осіб, що передбачені актами цивільного законодавства, а також із дій осіб, що не передбачені цими актами, але за аналогією породжують цивільні права та обов`язки. Підставами виникнення цивільних прав та обов`язків, зокрема, є договори та інші правочини.

За змістом статті 509 вказаного Кодексу зобов`язанням є правовідношення, в якому одна сторона (боржник) зобов`язана вчинити на користь другої сторони (кредитора) певну дію (передати майно, виконати роботу, надати послугу, сплатити гроші тощо) або утриматися від вчинення певної дії (негативне зобов`язання), а кредитор має право вимагати від боржника виконання його обов`язку.

Статтями 525, 526 Цивільного кодексу України передбачено, що одностороння відмова від зобов`язання або одностороння зміна його умов не допускається, якщо інше не встановлено договором або законом. Зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться.

Відповідно до частини 1 статті 759 та частини статті 762 зазначеного Кодексу за договором найму (оренди) наймодавець передає або зобов`язується передати наймачеві майно у користування за плату на певний строк. За найм (оренду) майна з наймача справляється плата, розмір якої встановлюється договором найму.

Відповідно до частини першої статті 638 цього ж Кодексу істотними умовами договору є умови про предмет договору, умови, що визначені законом як істотні або є необхідними для договорів даного виду, а також усі ті умови, щодо яких за заявою хоча б однієї із сторін має бути досягнуто згоди.

Орендна плата з урахуванням її індексації є однією з істотних умов договору оренди.

Згідно зі статтею 10 Закону України "Про оренду державного та комунального майна" (у редакції, чинній на час укладення договору оренди від 11.11.2019) було встановлено, що істотною умовою договору оренди є, зокрема, орендна плата з урахуванням її індексації.

Договір оренди може бути розірвано за погодженням сторін. На вимогу однієї із сторін договір оренди може бути достроково розірвано за рішенням суду у разі невиконання сторонами своїх зобов`язань та з інших підстав, передбачених законодавчими актами України (частина 3 статті 26 цього Закону у вказані редакції).

01.02.2020 введено в дію Закон України "Про оренду державного та комунального майна" від 03.10.2019 (за виключенням окремих зазначених норм) за змістом частини 1 статті 17 якого плата встановлюється у грошовій формі і вноситься у строки, визначені договором.

У разі припинення договору оренди орендар зобов`язаний протягом трьох робочих днів з дати припинення договору повернути орендоване майно в порядку, визначеному договором оренди (частина 1 статті 25 цього Закону).

Статтями 610, 611 Цивільного кодексу України передбачено, що порушенням зобов`язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов`язання (неналежне виконання). У разі порушення зобов`язання настають правові наслідки, встановлені договором або законом, зокрема, припинення зобов`язання внаслідок односторонньої відмови від зобов`язання, якщо це встановлено договором або законом, або розірвання договору; сплата неустойки.

Відповідно до частин першої, другої статті 651 цього Кодексу зміна або розірвання договору допускається лише за згодою сторін, якщо інше не встановлено договором або законом. Договір може бути змінено або розірвано за рішенням суду на вимогу однієї із сторін у разі істотного порушення договору другою стороною та в інших випадках, встановлених договором або законом. Істотним є таке порушення стороною договору, коли внаслідок завданої цим шкоди друга сторона значною мірою позбавляється того, на що вона розраховувала при укладенні договору.

Застосування такого правового наслідку, як розірвання договору судом саме з підстави істотності допущеного порушення договору, визначено через іншу оціночну категорію - значну міру позбавлення того, на що особа розраховувала при укладенні договору, і це відповідає загальним засадам цивільного законодавства, до яких згідно з пунктом 6 частини першої статті 3 Цивільного кодексу України віднесено, зокрема, справедливість, добросовісність та розумність.

У пункті 76 постанови Великої Палати Верховного Суду від 20.11.2024 у справі № 918/391/23 зазначено, що Велика Палата Верховного Суду звертає увагу на те, що під систематичністю під час вирішення приватноправових спорів розуміються два та більше випадки несплати орендної плати, визначеної умовами укладеного між сторонами договору. Натомість разове порушення такої умови договору не вважається систематичним і не може бути підставою для його розірвання. Судова практика у розумінні поняття "систематичність" у подібних правовідносинах є усталеною (постанови Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду від 06 березня 2019 року у справі № 183/262/17, від 01 квітня 2020 року у справі № 277/1186/18-ц, від 29 липня 2020 року у справі № 277/526/18, від 20 серпня 2020 року у справі № 616/292/17, від 08 травня2024 року у справі № 629/2698/23; Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду від 24 листопада 2021 року у справі № 922/367/21, від 04 липня 2023 року у справі № 906/649/22, від 20 лютого 2024 року у справі № 917/586/23, від 02 квітня 2024 року у справі № 922/1165/23 та інші).

У пунктах 88-93 вказаної постанови Великої Палати Верховного Суду зазначено таке:

"88. Головна ідея, на якій ґрунтується правило частини другої статті 651 ЦК України, полягає у тому, що не будь-яке, а лише істотне порушення умов договору може бути підставою для вимоги про його розірвання або зміну. Неістотні (незначні) порушення умов договору є недостатніми для обґрунтованого та правомірного застосування такого крайнього заходу, як розірвання договору або його зміна в судовому порядку.

89. Ця ідея спирається на принцип, який називається принципом збереження договору (preservation of contract). Договірні відносини мають підтримуватися, допоки це можливо й економічно доцільно для сторін. Розірвання договору має бути крайнім заходом задля мінімізації витрат, пов`язаних з укладенням та виконанням договору.

90. Ураховувати істотність порушення важливо, оскільки протилежне тлумачення норм права може призвести до того, що управнена сторона договору, яка має відповідно до закону або договору право на відмову від нього або розірвання, може ним скористатися за найменший відступ від умов договору. Таке становище є неприпустимим, оскільки може порушити стабільність цивільного обороту і є надзвичайно несправедливим нехтуванням правовим принципом пропорційності між тяжкістю порушення договірних умов і відповідальністю, яка застосовується за таке порушення. Незастосування критерію істотності порушення позбавляє зобов`язану сторону договору можливості заперечувати проти розірвання договору і провокує управнену сторону відмовлятися від договору (розривати його) за найменшого порушення.

91. Одним із факторів, що може братися до уваги під час оцінки істотності порушення умов договору як підстави для його розірвання, є те, наскільки зобов`язана сторона, яка порушила договір, реально заінтересована у збереженні договору, а також те, чи не спричинить розірвання договору для неї значної шкоди.

92. Розірвання договору як санкція має бути максимально збалансованим і відповідати тяжкості допущеного порушення. Вирішальне значення для застосування зазначеного припису закону має співвідношення шкоди з тим, що могла очікувати від виконання договору сторона. У кожному конкретному випадку питання про істотність порушення має вирішуватися з урахуванням усіх обставин справи, що мають значення (постанова Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду від 09 грудня 2020 року у справі № 199/3846/19).

93. Отже, законодавство в питанні розірвання договору дбає не лише про інтереси управненої сторони, а й про інтереси зобов`язаної сторони, оскільки розірвання договору може завдати значних збитків стороні, яка допустила незначне порушення, тобто законодавець прагне досягти справедливого балансу між інтересами сторін договору".

Велика Палата Верховного Суду у постанові від 20.11.2024 у справі № 918/391/23 виснувала, що у контексті частини другої статті 651 Цивільного кодексу України систематична несплата може підтверджувати ненадійність контрагента і те, що кредитор не може бути впевнений у належному виконанні договору в майбутньому, і такий висновок не спростовується подальшим погашенням заборгованості (пункт 102).

Схожий висновок підтримано й у постанові Верховного Суду від 25 лютого 2025 року у справі № 916/3377/22.

За умовами п. 4.2.2 договору орендар зобов`язаний використовувати об`єкт відповідно до його призначення та умов цього договору.

Відповідно до пункту 8.5 договору у разі виявлення факту використання об`єкта не за цільовим призначенням договір може бути розірвано.

При невиконанні або порушенні однією із сторін умов цього договору та з інших підстав, передбачених законодавчими актами України, цей договір може бути розірваний достроково на вимогу однієї із сторін за рішенням суду (п. 6.7 договору).

Орендар зобов`язаний додатково сплатити різницю між орендною платою, розрахованою за фактичний вид використання об`єкта, встановлений перевіркою, та орендною платою, визначеною цим договором за весь період оренди, з дати останньої перевірки, проведеної згідно з пунктом 17.1. Положення.

Згідно з пунктом 5.1.3 договору, орендодавець має право відмовитися від договору та вжити необхідних заходів для примусового виселення орендаря при несплаті орендарем орендної плати протягом 3 місяців підряд з дня закінчення строку платежу.

Таким чином, підставами для припинення права користування предметом оренди та розірвання договору оренди є використання об`єкта не за цільовим призначенням та несплата орендної плати протягом 3 місяців.

Як зазначалося вище, рішенням Господарського суду міста Києва від 11.03.2025 у справі №910/14182/24, яке набрало законної сили, стягнуто з Благодійної організації "БЛАГОДІЙНИЙ ФОНД "ФАКЕЛ УКРАЇНИ" на користь Комунального підприємства "КЕРУЮЧА КОМПАНІЯ З ОБСЛУГОВУВАННЯ ЖИТЛОВОГО ФОНДУ ДАРНИЦЬКОГО РАЙОНУ м. КИЄВА" заборгованість з орендної плати у сумі 53597,11 грн, а також нарахованих на суми боргу 1165,55 грн - інфляційних втрат та 558,24 грн - 3% річних.

Рішенням Господарського суду міста Києва від 11.03.2025 у справі №910/14182/24 встановлено правомірність нарахування орендної плати за період березень 2024 року - жовтень 2024 року, у тому числі донарахування із орендної плати за фактичний вид використання встановлений перевіркою. 05.03.2024 постійно діючою комісією, утвореною позивачем проведено обстеження фактичного використання нежитлових приміщень, загальною площею 82,50 кв. м за адресою: м. Київ, вул. Пасхаліна Юрія, 16.

Під час обстеження о 14 год. 42 хв. встановлено, що кімната № 1 площею 21,8 кв. м, використовується під розміщення Київського міського бюро технічної інвентаризації, кімната № 2 площею 8,9 кв. м, та кімната № 3 площею 12,4 кв. м зачинені, про що свідчить фотофіксація та складено акт перевірки (обстеження) об`єкта оренди від 05.03.2024.

Остання перевірка нежитлових приміщень, загальною площею 82,50 кв. м за адресою: м. Київ, вул. Пасхаліна Юрія, 16 проведена постійно діючою комісією, утвореною позивачем 09.11.2023, про що складено відповідний акт перевірки (обстеження) об`єкта оренди.

10.09.2024 проведено повторне обстеження щодо фактичного використання нежитлових приміщень загальною площею 82,50 кв. м за адресою: м. Київ, вул. Пасхаліна Юрія, 16 постійно діючою комісією.

За результатами повторної перевірки встановлено, що під час обстеження о 12 год. 00 хв. кімнату № 1 площею 21,8 кв. м, продовжують використовувати з порушенням цільового призначення об`єкта оренди - під розміщення Київського міського бюро технічної інвентаризації, кімната № 2 площею 8,9 кв. м, та кімната № 3 площею 12,4 кв. м зачинені, проведено фотофіксацію, складено акт перевірки (обстеження) об`єкта оренди від 10.09.2024.

Також встановлено, що рішенням Господарського суду міста Києва від 13.11.2025 у справі №910/9697/25, залишеним без змін постановою Північного апеляційного господарського суду від 23.02.2026, провадження у справі № 910/9697/25 в частині позовних вимог про стягнення основного боргу у розмірі 6 000,00 грн закрито. Позов задоволено частково. Стягнуто з Благодійної організації "БЛАГОДІЙНИЙ ФОНД "ФАКЕЛ УКРАЇНИ" на користь Комунального підприємства "КЕРУЮЧА КОМПАНІЯ З ОБСЛУГОВУВАННЯ ЖИТЛОВОГО ФОНДУ ДАРНИЦЬКОГО РАЙОНУ М. КИЄВА" заборгованість у сумі 72013,10 грн, 3% річних у сумі 868,26 грн, інфляційні втрати у сумі 2480,95 грн та судовий збір у сумі 2799,68 грн.

У постанові Північного апеляційного господарського суду від 23.02.2026 у справі № 910/9697/25 зазначено, що наполягаючи на задоволенні позовних вимог, позивач вказував на те, що 11.07.2025 постійно діючою комісією позивача в результаті огляду об`єкта оренди було виявлено, що приміщення використовувалася для розміщення Київського міського бюро технічної інвентаризації; кімната №2 площею 8,9 кв.м. та кімната №3 площею 12,4 кв.м зачинені, проведено фотофіксацію та складено акт перевірки (обстеження) об`єкта оренди нежитлових приміщень вбудованих у житловий будинок за адресою: м. Київ, вул. Пасхаліна Юрія, 16.

Також встановлено, що 15.07.2025 позивач направив відповідачу претензію № 101/50-3328 від 12.09.2024 № 101/50-2146 від 09.07.2025 про сплату заборгованості по орендній платі разом із актами та рахунками на оплату за листопад 2024 року - червень 2025 року, а також акт перевірки (обстеження) об`єкта оренди нежитлових приміщень вбудованих у житловий будинок за адресою: м. Київ, вул. Пасхаліна Юрія, 16. Направлення відповідачу вимоги з доданими до неї документами підтверджується описом вкладення у цінний лист №527 від 14.07.2025.

Встановивши, з урахуванням рішення Господарського суду міста Києва від 11.03.2025 у справі № 910/14182/24, яке набрало законної сили, що орендоване відповідачем нежитлове приміщення від останньої перевірки 10.09.2024, використовується з порушенням цільового призначення об`єкта оренди, тобто з нецільовим використанням, суди дійшли висновку про наявність правових підстав для часткового задоволення позову.

Згідно з частиною 4 статті 75 ГПК України обставини, встановлені рішенням суду в господарській, цивільній або адміністративній справі, що набрало законної сили, не доказуються при розгляді іншої справи, у якій беруть участь ті самі особи або особа, стосовно якої встановлено ці обставини, якщо інше не встановлено законом.

У постанові від 19.12.2025 у справі № 910/10365/15 Верховний Суд у складі суддів об`єднаної палати Касаційного господарського суду зазначив, що Велика Палата Верховного Суду неодноразово звертала увагу на те, що обставини, які підлягають встановленню судом у справі, - це юридичні факти, тобто життєві обставини (дії, події), з якими правом пов`язується виникнення юридичних наслідків. Натомість правова оцінка - це висновок щодо застосування права за певних життєвих обставин. Правова оцінка може полягати, зокрема, у висновках, зроблених у зв`язку з установленими судом життєвими обставинами, про те, чи виникли юридичні наслідки та які саме, чи порушене право особи, чи виконане зобов`язання належним чином відповідно до закону та договору, чи певна поведінка є правомірною або неправомірною, чи додержано стороною вимог закону тощо (постанови Великої Палати Верховного Суду від 01.09.2020 у справі № 907/29/19 (провадження № 12-17гс20, пункт 7.10), від 16.11.2022 у справі № 910/6355/20 (провадження № 12-41гс21, пункт 9.8)).

Відповідно до висновків щодо застосування статті 75 ГПК України, викладених у постанові Верховного Суду від 16.12.2020 у справі № 914/554/19, преюдиціальне значення у справі надається обставинам, встановленим судовими рішеннями, а не правовій оцінці таких обставин, здійсненій іншим судом. Преюдиціальне значення мають лише рішення зі справи, в якій беруть участь ті самі особи або особа, щодо якої встановлено ці обставини. Преюдицію утворюють виключно ті обставини, які безпосередньо досліджувались і встановлювались судом, що знайшло своє відображення у мотивувальній частині судового рішення. Преюдиціальні факти відрізняються від оцінки іншим судом обставин справи. Отже, обставини, які підлягають встановленню судом у справі, - це юридичні факти, тобто життєві обставини (дії, події), з якими правом пов`язується виникнення юридичних наслідків. Натомість правова оцінка - це висновок щодо застосування права за певних життєвих обставин.

Звертаючись до суду з вказаним позовом, позивач посилається на те, що 14.11.2025 повторно здійснено обстеження нежитлових приміщень загальною площею 82,50 кв. м за адресою: м. Київ, вул. Пасхаліна Юрія, 16, та встановлено, що під час обстеження о 10 год. 55 хв. Кімната №1 площею 21,8 кв.м (номер кімнати відповідно до викопійовки з поповерхового плану до договору), фактичний номер, який зазначено на дверях в дане приміщення площею 21,8 кв.м №8 продовжують використовувати під розміщення Бюро технічної інвентаризації, а також надаються послуги з ксерокопії документів, про що свідчить прейскурант, розміщений на стіні в приміщенні. На час обстеження в зазначеному приміщенні перебував працівник бюро технічної інвентаризації, на робочому столі якого розміщено ксерокс та інша оргтехніка, прейскурант цін на виготовлення різних довідок БТІ, технічні плани, та перебував споживач. Кімната №2 та кімната №3 зачинені, проведено фотофіксацію, складено Акт перевірки (обстеження) об`єкта оренди від 14.11.2025.

Про повторне встановлення факту нецільового використання нежитлових приміщень, переданих Фонду на підставі договору №339/2019 про передачу майна територіальної громади міста Києва в оренду від 11.11.2019 орендаря повідомлено листом Керуючої компанії від 17.11.2025 №101/50-3823, що підтверджується матеріалами справи.

Отже, з матеріалів цієї справи вбачається, та встановлено судами у справах №910/14182/24 та № 910/9697/25, що нежитлове приміщення, яке отримане відповідачем за договором в оренду під розміщення благодійної організації, використовується з порушенням цільового призначення об`єкта оренди, тобто з нецільовим використанням, та у відповідача наявна непогашена заборгованість з орендної плати за період з 01.03.2024 по 31.10.2024 та з 01.11.2024 по 31.07.2025, тому наявні підстави для задоволення позову та розірвання договору оренди.

Вказані обставини не спростовані відповідачем.

Розірвання договору в судовому порядку з причин істотного порушення договору є правовим наслідком порушення зобов`язання стороною договору відповідно до пункту 2 частини першої статті 611 Цивільного кодексу України, тобто способом реагування та захисту права від порушення договору, яке вже відбулося.

Відповідно до частини першої статті 785 Цивільного кодексу України у разі припинення договору найму наймач зобов`язаний негайно повернути наймодавцеві річ у стані, в якому вона була одержана, з урахуванням нормального зносу, або у стані, який було обумовлено в договорі.

Враховуючи вищевикладене, з огляду на припинення між сторонами договірних орендних правовідносин у зв`язку з розірванням договору, а також беручи до уваги відсутність у матеріалах справи доказів наявності інших правових підстав використання спірного майна відповідачем, суд дійшов висновку щодо задоволення позовної вимоги про виселення Благодійної організації «Благодійний фонд «Факел України» із нежитлових приміщень загальною площею 82,50 кв.м за адресою: м. Київ, вул. Пасхаліна Юрія, 16.

З огляду на вказане позов підлягає задоволенню у повному обсязі.

У рішенні Європейського суду з прав людини "Серявін та інші проти України" вказано, що усталеною практикою Європейського суду з прав людини, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (рішення у справі "Руїс Торіха проти Іспанії" (Ruiz Torija v. Spain) від 9 грудня 1994 року, серія A, №303-A, п. 29).

Аналогічна правова позиція викладена у постанові від 13.03.2018 Верховного Суду по справі № 910/13407/17.

З огляду на вищевикладене та встановлені фактичні обставини справи, суд надав вичерпну відповідь на всі питання, що входять до предмета доказування у даній справі та виникають при кваліфікації спірних відносин, як у матеріально-правовому, так і у процесуальному сенсах.

Відповідно до ст. 129 Господарського процесуального кодексу України судовий збір покладається на відповідача.

На підставі викладеного, керуючись статтями 74, 76-80, 129, 236-242 Господарського процесуального кодексу України, Господарський суд міста Києва

ВИРІШИВ :

1. Позов задовольнити повністю.

2. Розірвати Договір № 339/2019 про передачу майна територіальної громади міста Києва в оренду від 11 листопада 2019 року із Благодійною організацією «Благодійний фонд «Факел України» (02138, м. Київ, вул. Данькевича Костянтина, буд. 16, кв. 7, ).

3. Виселити Благодійну організацію «Благодійний фонд «Факел України» (02138, м. Київ, вул. Данькевича Костянтина, буд. 16, кв. 7, ) із нежитлових приміщень загальною площею 82,50 кв.м за адресою: м. Київ, вул. Пасхаліна Юрія, 16.

4. Стягнути з Благодійної організації «Благодійний фонд «Факел України» (02138, м. Київ, вул. Данькевича Костянтина, буд. 16, кв. 7, ) на користь Комунального підприємства «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Дарницького району міста Києва» (02175, м. Київ, Харківське шосе, 148-а, ) судовий збір у розмірі 6 056 (шість тисяч п`ятдесят шість) грн. 00 коп.

5. Видати наказ після набрання рішенням законної сили.

Рішення господарського суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом двадцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

З повним текстом рішення можна ознайомитись у Єдиному державному реєстрі судових рішень за веб-адресою:http://reyestr.court.gov.ua/.

Повний текст рішення складено та підписано 09.04.2026.

Суддя Владислав ДЕМИДОВ