Єдиний державний реєстр судових рішень
Доступ до Реєстру здійснюється в тестовому (обмеженому) режимі. Для запобігання загрозам життю і здоров'ю суддів та учасників судового процесу, а також у разі виявлення ознак кіберзагрози, доступ до Реєстру або окремих рішень у ньому може бути обмежено.
Змінені назви судів
Категорія справи №
Надіслано судом: 08.04.2026. Зареєстровано: 09.04.2026. Забезпечено надання загального доступу: 10.04.2026.
Номер судового провадження: не визначено
Господарський суд міста Києва у складі судді Ковтуна С.А., секретар судового засідання Мамонтова О.О., розглянувши матеріали справи
до товариства з обмеженою відповідальністю «Олмакс сістемс»
Шевченківської районної в місті Києві державної адміністрації
треті особи на стороні товариства з обмеженою відповідальністю «Олмакс сістемс, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору, ОСОБА_2 та ОСОБА_3
про визнання трудових відносин припиненими та зобов`язання вчинити дії,
від позивача Ярошинська І.А.
від відповідача-1 не прибули
від відповідача-2 не прибули
від ОСОБА_2. Мішутушкін О.В.
від ОСОБА_3 не прибули
ОБСТАВИНИ СПРАВИ:
До Господарського суду міста Києва звернувся ОСОБА_1 з позовом до товариства з обмеженою відповідальністю «Олмакс сістемс» (відповідача-1/Товариства) та Подільської районної в місті Києві державної адміністрації (відповідача-2), в якому просить:
- визнати припиненими трудові відносини та відносини з представництва між ОСОБА_1 та товариством з обмеженою відповідальністю «Олмакс сістемс» у зв`язку із звільненням з посади директора за власним бажанням на підставі ч. 1 ст. 38 Кодексу законів про працю (далів - КЗпП) України з дати набрання судовим рішенням законної сили;
- зобов`язати Шевченківську районну в місті Києві державну адміністрацію внести запис про виключення з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань відомостей про ОСОБА_1 як керівника товариства з обмеженою відповідальністю «Олмакс сістемс» шляхом проставлення відмітки «Керівник відсутній у блоці «Керівник» із зазначенням у полі «Причина відсутності керівника» - у зв`язку із звільненням з посади директора на підставі рішення суду.
Позовні вимоги обґрунтовані бездіяльністю відповідача, внаслідок чого позивач позбавлений можливості реалізувати своє право на припинення трудових відносин, в яких позивач перебуває з відповідачем, займаючи посаду директора Товариства. На підтвердження цих обставин позивач посилається на те, що позачергові загальні збори учасників Товариства, які були скликані позивачем на 15.09.2025 як директором з метою розгляду питання про його звільнення, не відбулись внаслідок неявки на них учасників ( ОСОБА_2 та ОСОБА_3 ).
Суд своєю ухвалою від 20.10.2025 залучив ОСОБА_2 та ОСОБА_3 третіми особами на стороні відповідача-1, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору.
ОСОБА_2 заперечив проти позову. Аргументи ОСОБА_2 , які стосуються предмету та підстав позову, зводяться до невиконання позивачем, як ініціатором скликання позачергових загальних зборів учасників Товариства на 15.09.2025, вимог щодо належного повідомлення його ( ОСОБА_2 ) як учасника Товариства. Обставинами, які, на думку цієї третьої особи, є свідченнями неналежності повідомлення, є зазначення у поштових відправленнях номеру телефону ( НОМЕР_1 ), який ніколи не належав ОСОБА_2 , що мало наслідком повернення цих відправлень відправнику у зв`язку з неможливістю вручення.
ОСОБА_2 подав клопотання про витребування доказів, зокрема:
- витребувати у ОСОБА_1 документи, на підставі яких позивач у 2025 році відчужив частку у статутному капіталі ТОВ «Олмакс Сістемс» на користь ОСОБА_3 (договори, акти приймання-передачі) та зазначити, чи повідомлявся про відповідне відчуження ОСОБА_2 , якщо так, то у який спосіб (надати докази).
Суд 17.11.2025 постановив ухвалу про відмову у задоволенні цього клопотання, що зазначено у протоколі судового засідання.
Відмовляючи у задоволенні цього клопотання суд виходив з того, що документи, про витребування яких заявлено клопотання, не стосуються обставин, що є предметом доказування у цій справі. Зокрема, відповідно до п. 2 ч. 1 ст. 81 ГПК України, у клопотанні повинні бути зазначені обставини, які можуть підтвердити цей доказ, або аргументи, які він може спростувати. Отже, виходячи з процесуального закону, витребовувані докази повинні стосуватись обставин справи, які є предметом доказування. Такими обставинами є скликання та проведення зборів відповідача 15.09.2025, натомість документи, які зазначені у клопотанні, не стосуються заявлених підстав та предмету позову. Предмет доказування у цій справі не стосується господарської діяльності Товариства і ці обставини жодним чином не вплинуть на вирішення питання про визнання трудових відносин припиненими.
Суд відмовив у задоволенні клопотання, про що 09.02.2026 постановив ухвалу (ухвала занесена до протоколу судового засідання).
Зокрема, за п. 5 ч. 1 ст. 227 ГПК України суд зобов`язаний зупинити провадження у справі у випадку об`єктивної неможливості розгляду цієї справи до вирішення іншої справи, що розглядається в порядку господарського судочинства, до набрання законної сили судовим рішенням в іншій справі; суд не може посилатися на об`єктивну неможливість розгляду справи у випадку, коли зібрані докази дозволяють встановити та оцінити обставини (факти), які є предметом судового розгляду.
Об`єктивна неможливість - це наявність таких перешкод щодо виявлення тих чи інших обставин, фактів, які не можуть бути встановлені у цьому провадженні, але мають значення для справи. Саме по собі встановлення цих обставин у іншому провадженні за відсутності перешкод їх виявлення в рамках справи, що розглядається, не є такою об`єктивною неможливістю.
Право учасника товариства отримувати інформацію про господарську діяльність товариства є складовою особистих немайнових корпоративних прав учасника товариства, якими є сукупність прав учасника юридичної особи корпоративного типу, що мають нематеріальний характер, є невід`ємними від особи та здійснюються нею з метою задоволення інтересів щодо участі у справах корпорації та впливу на її діяльність.
Розглянувши надані документи і матеріали, заслухавши пояснення представників позивача, третьої особи, всебічно та повно з`ясувавши обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, об`єктивно оцінивши в сукупності докази, які мають значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд встановив:
28 квітня 2010 року громадяни України ОСОБА_2 та ОСОБА_1 вирішили створити товариство з обмеженою відповідальністю «Олмакс Сістемс», із частками у статутному капіталі по 50 відсотків, призначити директором Товариства ОСОБА_1 . Відповідні рішення оформлені протоколом № 1 загальних зборів учасників товариства з обмеженою відповідальністю «Олмакс Сістемс», що також датований 28.04.2010.
29.04.2010 проведена державна реєстрація товариства з обмеженою відповідальністю «Олмакс Сістемс».
15.05.2010 ОСОБА_1 , на підставі вказаного вище рішення від 28.04.2010, видав наказ про призначення себе на посаду директора з 17.05.2010.
26.05.2020 Товариство ухвалило рішення (протокол загальних зборів № 01/2001) про затвердження статуту товариства з обмеженою відповідальністю «Олмакс Сістемс» у новій редакції, яка була чинна станом на серпень-вересень 2025 року.
12 серпня 2025 року директор ОСОБА_1 звернувся до Товариства та його учасників з заявою про звільнення з посади директора ТОВ «Олмакс Сістемс» за власним бажанням відповідно до ст. 38 Кодексу законів про правцю України.
Станом на 12.08.2025 учасниками Товариства були ОСОБА_2 , частка якого складала 50% статутного капіталу, та ОСОБА_3 , частка якого складала 50% статутного капіталу. Розмір статутного капіталу становив 3872000 грн, а місцезнаходженням Товариства є місто Київ, пров. Киянівський, будинок 3-7, офіс 102А.
12.08.2025 ОСОБА_1 , як директор Товариства, надіслав учасникам ОСОБА_2 та ОСОБА_3 повідомлення про скликання загальних зборів учасників Товариства на 15.09.2025 о 10:30, за адресою: АДРЕСА_2 , з такою повісткою:
1. Про призначення голови загальних зборів учасників Товариства.
2. Про звільнення з посади директора Товариства ОСОБА_1 з 15 вересня 2025 року (останній день роботи) за власним бажанням на підставі його заяви від 12 серпня 2025 року.
3. Про обрання директора Товариства або тимчасового виконувача обов`язків директора Товариства.
4. Про уповноваження директора Товариства або тимчасового виконувача обов`язків директора, вчинити усі дії, необхідні для державної реєстрації змін до відомостей про Товариство, що містяться в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань.
Повідомлення були надіслані цінними листами з описами вкладення, про що свідчить «Бланк опису вкладення у цінний лист» (ф. 107). Додатками до цих повідомлень була копія заяви ОСОБА_1 про звільнення від 12.08.2025.
Надсилання кореспонденції (повідомлення про скликання загальних зборів учасників Товариства на 15.09.2025, копії заяви ОСОБА_1 про звільнення від 12.08.2025) ОСОБА_2 та ОСОБА_3 супроводжувалось оформленням бланків супровідної адреси для відправлень «Укрпошта Стандарт».
15.09.2025 позачергові загальні збори учасників ТОВ «Олмакс Сістемс» не відбулись у зв`язку з відсутністю на них всіх учасників ТОВ «Олмакс Сістемс» - ОСОБА_2 та ОСОБА_3 .. Відповідна інформація зазначена у акті від 15.09.2025 про непроведення загальних зборів учасників ТОВ «Олмакс Сістемс» та реєстрі учасників від 15.09.2025, які складені ОСОБА_1 як директором Товариства.
Попри те, що ОСОБА_3 не прийняв участь 15.09.2025 у позачергових загальних зборах учасників ТОВ «Олмакс Сістемс», цього ж дня ним у м. Києві було підписано з ОСОБА_1 акт приймання-передачі документів, матеріальних цінностей та інших елементів товариства з обмеженою відповідальністю «Олмакс Сістемс», відповідно до якого ОСОБА_1 передав ОСОБА_3 печатку, документи, матеріальні цінності та інші, наведені у цьому акті предмети, товариства з обмеженою відповідальністю «Олмакс Сістемс».
Вирішуючи спір суд виходить з такого.
Товариством з обмеженою відповідальністю є засноване однією або кількома особами товариство, статутний капітал якого поділено на частки. Особливості діяльності товариств з обмеженою відповідальністю встановлюються Законом України «Про товариства з обмеженою та додатковою відповідальністю» (ст. 140 Цивільного кодексу України).
Закон України «Про товариства з обмеженою та додатковою відповідальністю» (далі - Закон) визначає правовий статус товариств з обмеженою відповідальністю, порядок їх створення, діяльності та припинення, права та обов`язки їх учасників.
Управління товариством з обмеженою відповідальністю здійснюють її органи. Загальні збори учасників є вищим органом товариства (ч. 1 ст. 29 Закону). Кожен учасник товариства має право бути присутнім на загальних зборах учасників, брати участь в обговоренні питань порядку денного і голосувати з питань порядку денного загальних зборів учасників (ч. 2 ст. 29 Закону). Загальні збори учасників можуть вирішувати будь-які питання діяльності товариства, крім питань, віднесених до виключної компетенції інших органів товариства законом або статутом товариства (ч. 1 ст. 30 Закону).
Директор товариства з обмеженою відповідальністю є виконавчим органом товариства, який здійснює управління поточною діяльністю товариства (ч. 1 ст. 39 Закону).
Обрання одноосібного виконавчого органу товариства або членів колегіального виконавчого органу (всіх чи окремо одного або декількох з них), встановлення розміру винагороди членам виконавчого органу товариства є виключною компетенцією загальних зборів учасників товариства (п. 7 ч. 2 ст. 30 Закону).
Отже, наслідком обрання одноосібного виконавчого органу є виникнення трудових відносин між останнім та товариством, що засновані на безстроковому трудовому договорі.
Свобода праці передбачає можливість особи займатися чи не займатися працею, а якщо займатися, то вільно її обирати, забезпечення кожному без дискримінації вступати у трудові відносини для реалізації своїх здібностей. За своєю природою право на працю є невідчужуваним і по суті означає забезпечення саме рівних можливостей для його реалізації.
З одноосібним виконавчим органом та кожним членом колегіального виконавчого органу укладається цивільно-правовий або трудовий договір (контракт). Договір (контракт), що укладається з одноосібним виконавчим органом та членом колегіального виконавчого органу, від імені товариства підписує особа, уповноважена на таке підписання загальними зборами учасників. Повноваження одноосібного виконавчого органу чи голови колегіального виконавчого органу можуть бути припинені або він може бути тимчасово відсторонений від виконання своїх повноважень лише шляхом обрання нового одноосібного виконавчого органу чи голови колегіального виконавчого органу або тимчасових виконувачів їхніх обов`язків. У разі припинення повноважень одноосібного виконавчого органу або члена колегіального виконавчого органу договір із цією особою вважається припиненим. Статутом товариства може бути передбачено вимогу про обрання нових членів чи тимчасових виконувачів обов`язків для всіх членів колегіального виконавчого органу (ст. 39 Закону).
З огляду на викладене, припинення трудових відносин з виконавчим органом є виключною компетенцією загальних зборів учасників товариства. А тому надання відповіді на питання щодо порушення товариством наявного у особи права вільно визначатись з можливістю займатися чи не займатися працею безпосередньо залежить від дотримання порядку скликання загальних зборів товариства.
Скликання загальних зборів є предметом регулювання ст. 31 Закону. За цією нормою (ч. 1) загальні збори учасників скликаються у випадках, передбачених цим Законом або статутом товариства, а також: 1) з ініціативи виконавчого органу товариства; 2) на вимогу наглядової ради або ради директорів товариства; 3) на вимогу учасника або учасників товариства, які на день подання вимоги в сукупності володіють 10 або більше відсотками статутного капіталу товариства. Вимога про скликання загальних зборів учасників подається виконавчому органу товариства в письмовій формі із зазначенням запропонованого порядку денного. У разі скликання загальних зборів учасників з ініціативи учасників товариства така вимога повинна містити інформацію про розмір часток у статутному капіталі товариства, що належать таким учасникам (ч. 5). Виконавчий орган товариства зобов`язаний вчинити всі необхідні дії для скликання загальних зборів учасників у строк не пізніше 20 днів з дня отримання вимоги про проведення таких зборів (ч. 8 ст. 31).
За приписами ст. 32 Закону виконавчий орган товариства скликає загальні збори учасників шляхом надсилання повідомлення про це кожному учаснику товариства (ч. 2), виконавчий орган товариства зобов`язаний повідомити учасників товариства не менше ніж за 30 днів до запланованої дати проведення загальних зборів учасників, якщо інший строк не встановлений статутом товариства (ч. 3).
Отже, у розумінні Закону, загальні збори учасників товариства є процедурою, кінцевою фазою якої є рішення як акт правової сили, що полягає у попередньому послідовному накопиченні елементів (дій) з певним порядком. Послідовність таких елементів і їх наявність зумовлює можливість настання наступних.
Початком процедури є скликання зборів. За Законом, якщо іншого не передбачено статутом, абсолютне право скликання загальних зборів належить виконавчому органу (ч. 1 ст. 32 Закону).
Як зазначено вище, кожен учасник товариства має право бути присутнім на загальних зборах учасників, брати участь в обговоренні питань порядку денного і голосувати з питань порядку денного загальних зборів учасників (ч. 2 ст. 29 Закону).
Згідно з ч. 4 ст. 32 Закону повідомлення про скликання загальних зборів надсилається поштовим відправленням з описом вкладення. Статутом товариства може бути встановлений інший спосіб повідомлення.
Згідно з п. 11.1 статуту органами управління Товариства є загальні збори учасників - вищий орган управління Товариства; директор Товариства - виконавчий орган Товариства; наглядова рада (у разі утворення).
Загальні збори учасників скликаються з ініціативи директора Товариства (п. 11.10 статуту).
Пунктом 11.2 статуту Товариства передбачено, що загальні збори учасників є вищим органом управління Товариством.
Рішення про обрання одноосібного виконавчого органу товариства є компетенцією загальних зборів учасників товариства з обмеженою відповідальністю «Олмакс сістемс» (п. 11.7 статуту). Відповідно до п. 11.28 статуту таке рішення приймається більшістю голосів учасників. Згідно з п. 11.31 статуту директор обирається загальними зборами учасників Товариства.

Спосіб повідомлення учасників Товариства про скликання загальних зборів регламентований п. 11.17 статуту Товариства. За ним загальні збори учасників Товариства скликаються директором Товариства шляхом надсилання повідомлення кожному учаснику Товариства. Директор зобов`язаний повідомити учасників Товариства не менше ніж за 30 днів до запланованої дати проведення загальних зборів учасників. Повідомлення надсилається одним із таких способів: поштовим відправленням з описом вкладення, на адресу електронної пошти (e-mail), іншим способом, який передбачає фіксування надіслання та отримання такого повідомлення. У повідомленні про загальні збори учасників зазначаються дата, час, місце проведення, порядок денний. Якщо до порядку денного включено питання про внесення змін до статуту Товариства, до повідомлення додається проект запропонованих змін. Директор Товариства приймає рішення про включення запропонованих питань до порядку денного загальних зборів учасників.

З огляду на це суд констатує, що участь учасника у загальних зборах пов`язана з інформуванням останнього про такі збори. Обізнаність учасника створює передумови для реалізації права участі, права щодо формування порядку зборів, висловлювання з приводу обговорюваних питань та голосування.

А тому неповідомлення учасника, внаслідок якого він не зміг взяти участь у зборах, належним чином підготуватись до розгляду питань повістки зборів, навести свої аргументи, свідчить як про порушення прав такого учасника, а також визначеного статутом обов`язку організатора повідомити про збори, що полягає в доведенні до всіх учасників інформації про дату, час, місце зборів, їх повістку. Натомість, своєчасне і належне повідомлення учасника про скликання зборів, що містить вичерпну інформацію щодо таких зборів, є важливим для формування волі при прийнятті ним рішень, забезпечує можливість кожному з учасників належним чином підготуватися і сформувати своє бачення щодо питань, які розглядаються на зборах, та повноцінно взяти участь у їх обговоренні.

Згідно із п. 18 Правил надання послуг поштового зв`язку, затверджених постановою КМУ від 05.03.2009 №270 (надалі - Правила) адресат реєстрованого поштового відправлення, поштового переказу інформується про надходження адресованого йому поштового відправлення, поштового переказу шляхом надсилання текстового повідомлення з використанням технічних засобів оператора поштового зв`язку, повідомленням, що підтримується засобами Інтернету, або повідомленням у паперовій формі за встановленою оператором поштового зв`язку формою.

Відповідно до п. 73 Правил інформація про надходження реєстрованого поштового відправлення, поштового переказу, повідомлення про вручення поштового відправлення, поштового переказу надсилається адресату у вигляді текстового повідомлення за номером телефону мобільного зв`язку, зазначеним на поштовому відправленні, поштовому переказі, а в разі відсутності номера телефону мобільного зв`язку - шляхом вкладення до абонентської поштової скриньки бланка повідомлення про надходження поштового відправлення або в інший спосіб, встановлений оператором поштового зв`язку.

Оператор поштового зв`язку вручає реєстровані поштові відправлення у визначеному оператором поштового зв`язку порядку (п. 90 Правил).

Порядок пересилання відправлень «Укрпошта Стандарт» затверджений наказом ПАТ «Укрпошта» від 25.04.2017 № 507 (зі змінами) (надалі - Порядок) і визначає загальні вимоги щодо приймання, обробки, перевезення, доставки та вручення відправлень «Укрпошта Стандарт».

У розумінні Порядку відправлення «Укрпошта Стандарт» (далі - Стандарт) - це внутрішнє реєстроване відправлення з вкладенням предметів/речей, не заборонених законодавством до пересилання, яке приймається для пересилання за тарифом «Базовий».

За п. 5.1 Порядку для кожного відправлення Стандарт засобами автоматизованої системи АТ «Укрпошта» з реєстрації поштових відправлень/через особистий кабінет розміщений на сайті АТ «Укрпошта»/API/мобільний застосунок формується супровідна адреса за формою, затвердженою окремим наказом АТ «Укрпошта». В окремих випадках бланк супровідної адреси до відправлення дозволяється заповнювати кульковою ручкою. Найменування та поштова адреса відправника та адресата зазначаються у спеціально призначеному для цього місці на бланку супровідної адреси. Адреси відправника та адресата, що зазначаються у бланку супровідної адреси, повинні містити повні найменування відправника і адресата (для фізичних осіб - прізвище, ім`я та, за наявності, по батькові), поштові індекси об`єкта поштового зв`язку (далі - ОПЗ), тип доставки («до дверей», «до складу»), а також номери їх телефонів (рекомендується вказувати номери мобільних телефонів, які необхідні для автоматизованого інформування про надходження відправлення Стандарт через sms/viber-повідомлення). У разі відсутності у відправника мобільного номеру телефону адресата, інформування адресата відбувається шляхом вкладання повідомлення ф.22 до абонентської поштової скриньки, а адресування можливе тільки з типом доставки «до складу» (необхідно вказати повну адресу одержувача з індексом).

Як зазначено судом вище, накладна № 648 (бланк супровідної адреси для відправлення Стандарт ) не містила повної адреси ОСОБА_2 (не зазначена квартира), у ній не було вказано мобільний номер телефона адресата, і у суду відсутні будь-які дані про те, що зазначений номер телефону ( НОМЕР_5 ), належить ОСОБА_2 .

Обов`язок з надання повної адреси адресата для відображення у бланку супровідної адреси є обов`язком відправника, тобто у цьому випадку позивача. Позивач, здійснюючи відправлення, підтвердив, що інформація у накладній вказана правильно, про що зазначено у накладній.

Невиконання цього обов`язку має наслідком неможливість вручення поштового відправлення відправнику адресату та повернення його (у випадку наявності такого розпорядження у накладній). Така процедура врегульована п. 8.1 Порядку, за якою при оформленні відправлень Стандарт відправник зазначає одне із таких розпоряджень стосовно термінів повернення або про не повернення відправлень Стандарт, у разі його невручення адресату: - повернути; - повернути через 7 календарних днів; - не повертати. Відправлення Стандарт, яке не було вручене та стосовно якого є розпорядження відправника «повернути» або «не повертати», зберігається в приміщенні ОПЗ, до якого воно надійшло, протягом 14 календарних днів від дати його надходження до відповідного ОПЗ (за відсутності розпорядження адресата). Під розпорядженням «повернути» розуміється повернення відправлення Стандарт відправнику після закінчення строку зберігання, передбаченого цим Порядком. Під розпорядженням «не повертати» розуміється, що після закінчення строку зберігання, передбаченого цим Порядком, відправлення Стандарт не підлягає поверненню відправнику. Строк зберігання відправлень Стандарт рахується з дати його надходження до ОПЗ, а повернення здійснюється наступного робочого дня ОПЗ, після спливу терміну повернення, встановленого відправником.

Накладна № 648 містить розпорядження адресата повернути у разі невручення.

Отже, неучасть 15.09.2025 у загальних зборах Товариства принаймні ОСОБА_2 не є наслідком його бездіяльності, а є наслідком не виконання позивачем, як особою, яка скликала збори, обов`язку повідомити учасників про такі збори. Мотиви такого неповідомлення (умисел, помилка) для правової кваліфікації поведінки як невиконання обов`язку значення не мають.

А тому не виконання позивачем, як особою, яка скликала збори, обов`язку повідомити учасників про такі збори, унеможливлює кваліфікувати поведінку відповідача як таку, що порушує право позивача вільно визначатись з можливістю займатися чи не займатися працею, яке порушено відповідачем. З огляду на це у суду відсутні правові підстави для припинення трудових відносин та відносин з представництва між ОСОБА_1 та товариством з обмеженою відповідальністю «Олмакс сістемс», оскільки останнім права позивача не порушені.

Ці обставини є підставою для відмови у позові повністю.

Попри те, що, як зазначено вище, мотиви не повідомлення (умисел, помилка) особою, що скликає збори, про такі збори, для правової кваліфікації поведінки як не виконання обов`язку значення не мають, суд вважає за необхідне констатувати про відсутність добросовісності, як певного стандарту поведінки, у діях позивача.

Добросовісність (пункт 6 статті 3 Цивільного кодексу України) - це певний стандарт поведінки, що характеризується чесністю, відкритістю і повагою інтересів іншої сторони договору або відповідного правовідношення.

Відповідно до статті 73 ГПК України доказами у справі є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: письмовими, речовими і електронними доказами; висновками експертів; показаннями свідків.

Згідно з частинами першою, третьою статті 74 ГПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи.

Обов`язок із доказування слід розуміти як закріплену в процесуальному та матеріальному законодавстві міру належної поведінки особи, що бере участь у судовому процесі, із збирання та надання доказів для підтвердження свого суб`єктивного права, що має за мету усунення невизначеності, яка виникає в правовідносинах у разі неможливості достовірно з`ясувати обставини, які мають значення для справи.

На сьогодні у праві існують такі основні стандарти доказування: «баланс імовірностей» (balance of probabilities) або «перевага доказів» (preponderance of the evidence); «наявність чітких та переконливих доказів» (clear and convincing evidence); «поза розумним сумнівом» (beyond reasonable doubt).

Стаття 79 ГПК України закріпила в господарському процесі стандарт доказування «вірогідності доказів».

Стандарт доказування «вірогідності доказів» підкреслює необхідність співставлення судом доказів, які надає позивач та відповідач. Необхідним є не надати достатньо доказів для підтвердження певної обставини, а надати їх саме ту кількість, яка зможе переважити доводи протилежної сторони судового процесу.

Відповідно до статті 79 ГПК України наявність обставини, на яку сторона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, вважається доведеною, якщо докази, надані на підтвердження такої обставини, є більш вірогідними, ніж докази, надані на її спростування. Питання про вірогідність доказів для встановлення обставин, що мають значення для справи, суд вирішує відповідно до свого внутрішнього переконання.

Тлумачення змісту цієї статті свідчить, що нею покладено на суд обов`язок оцінювати докази, обставини справи з огляду на їх вірогідність, яка дозволяє дійти висновку, що факти, які розглядаються, скоріше були (мали місце), аніж не були.

Принцип змагальності забезпечує повноту дослідження обставин справи. Цей принцип передбачає покладання тягаря доказування на сторони. Одночасно цей принцип не передбачає обов`язку суду вважати доведеною та встановленою обставину, про яку сторона стверджує. Така обставина підлягає доказуванню таким чином, аби задовольнити, як правило, стандарт переваги більш вагомих доказів, тобто коли висновок про існування стверджуваної обставини з урахуванням поданих доказів видається більш вірогідним, ніж протилежний.

Аналогічний стандарт доказування застосовано Великою Палатою Верховного Суду у постанові від 18.03.2020 у справі № 129/1033/13-ц (провадження № 14-400цс19).

Такий підхід узгоджується з судовою практикою Європейського суду з прав людини (далі - ЄСПЛ), юрисдикція якого поширюється на всі питання тлумачення і застосування Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року (пункт 1 статті 32 Конвенції). Конвенція та практика ЄСПЛ є джерелом права (ч. 4 ст. 11 ГПК України, ст. 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини»). Так, зокрема, у рішенні 23.08.2016 у справі «Дж. К. та Інші проти Швеції» («J.K. AND OTHERS v. SWEDEN») ЄСПЛ наголошує, що «у країнах загального права у кримінальних справах діє стандарт доказування «поза розумним сумнівом» («beyond reasonable doubt»). Натомість, у цивільних справах закон не вимагає такого високого стандарту; скоріше цивільна справа повинна бути вирішена з урахуванням «балансу вірогідностей». Суд повинен вирішити, чи є вірогідність того, що на підставі наданих доказів, а також правдивості тверджень заявника, вимога цього заявника заслуговує довіри».

Схожий стандарт під час оцінки доказів застосовано у рішенні ЄСПЛ від 15.11.2007 у справі «Бендерський проти України» («BENDERSKIY v. Ukraine»), в якому суд оцінюючи фактичні обставини справи звертаючись до балансу вірогідностей вирішуючи спір виходив з того, що факти встановлені у експертному висновку, є більш вірогідним за інші докази.

Статтею 86 ГПК України передбачено, що суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також вірогідність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів).

Надані ОСОБА_2 докази, які жодним чином не спростовані позивачем, а саме:

- відсутність у накладній № 648 номеру мобільного телефону ОСОБА_2 , що унеможливило автоматизоване інформування його про надходження відправлення Стандарт через sms/viber-повідомлення (обізнаність позивача з номером мобільного телефону є більш вірогідною, враховуючи триваючі партнерські та організаційні відносини між ними);

- організація передачі позивачем ОСОБА_3 в день проведення позачергових загальних зборів учасників ТОВ «Олмакс Сістемс» документів та матеріальних цінностей Товариства, -

на думку суду є більш переконливими аргументами щодо порушення позивачем стандарту добросовісної поведінки у процедурі скликання загальних зборів Товариства.

Відповідно до ст. 129 Господарського процесуального кодексу України суд покладає судові витрати на позивача.

На підставі викладеного, керуючись статтями 129, 232, 233, 236, 237, 238, 240 Господарського процесуального кодексу України, суд

УХВАЛИВ:

Відмовити ОСОБА_1 у позові до товариства з обмеженою відповідальністю «Олмакс сістемс» та Подільської районної в місті Києві державної адміністрації.

Покласти судові витрати на ОСОБА_1 .

Відповідно до ст. 241 Господарського процесуального кодексу України рішення господарського суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закритті апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Згідно з ч. 1 ст. 256 Господарського процесуального кодексу України апеляційна скарга на рішення суду подається протягом двадцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Апеляційна скарга може бути подана до Північного апеляційного господарського суду.

Повний текст рішення складений 08.04.2026.

Суддя С. А. Ковтун

Логін:

Для помилки:

Пароль:

Для помилки:

З метою упередження перешкоджанню стабільній роботі Реєстру шляхом здійснення автоматичних або автоматизованих запитів на пошук та копіювання ("викачування") бази даних, запроваджено інтерактивний елемент захисту системи

Введіть cуму цифр, зображених на малюнку:

Перевірити
Закрити

Ваше ім'я:

Для помилки:

Ваш e-mail:

Для помилки:

Повідомлення:

Для помилки:

Введіть в поле результат арифметичного виразу:

Для помилки:

Зачекайте, будь ласка...