ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ЖИТОМИРСЬКОЇ ОБЛАСТІ
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

26 березня 2026 р. м. Житомир Справа № 906/943/25

Господарський суд Житомирської області у складі: судді Сікорської Н.А.

секретар судового засідання: Рудницька Н.В.

за участю:

представників позивача: Кугитко Ю.М. - діє на підставі довіреності № 824 від 17.12.2025; Олійник А.В. - діє на підставі довіреності № 830 від 17.12.2025р.

представника відповідача: Ігнатенко Т.В. - адвокат, ордер серія АА №1613407 від 15.08.2025р.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Житомирі справу

за позовом Державного спеціалізованого господарського підприємства "Ліси України" в особі філії "Столичний лісовий офіс" Державного спеціалізованого господарського підприємства "Ліси України"

до фізичної особи - підприємця Опанасюка Василя Івановича

про стягнення 2274495,51 грн.

Процесуальні дії по справі.

Державне спеціалізоване господарське підприємство "Ліси України" в особі філії "Столичний лісовий офіс" Державного спеціалізованого господарського підприємства "Ліси України" звернулося до суду з позовом про стягнення з фізичної особи-підприємця Опанасюка Василя Івановича 2274495,51 грн., з яких: 1657350,81 грн. пені та 617144,70 грн. збитків у вигляді упущеної вигоди.

Ухвалою від 29.07.2025р. прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження у справі за правилами загального позовного провадження. Підготовче засідання призначено на 28.08.2025р.

15.08.2025р. до суду відповідачем подано відзив на позовну заяву (т.2 а.с. 9-17), який протокольною ухвалою від 28.08.2025р. суд прийняв до розгляду.

В підготовчому засіданні від 28.08.2025р., судом оголошено перерву до 10.09.2025р.

03.09.2025р. до суду позивачем подано відповідь на відзив (т.2 а.с. 226-230).

08.09.2025р. відповідач подав заперечення на відповідь на відзив (т.3 а.с. 1-8).

10.09.2025р. представником відповідача подано заяву про залишення позову без розгляду з тих підстав, що представник позивача Максимович М.І. не підтвердила своїх повноважень на підписання позову від імені Державного спеціалізованого господарського підприємства "Ліси України" (т.3 а.с. 17-19).

В судовому засіданні 10.09.2025р. суд розглянув заяву відповідача. За результатами розгляду заяви суд постановив протокольну ухвалу про відмову в її задоволенні за безпідставністю.

10.09.2025р. суд оголосив перерву в підготовчому засіданні до 30.09.2025р.

30.09.2025р. від позивача надійшла заява про збільшення розміру позовних вимог (т.3 а.с. 45, 46), відповідно до якої просить спір розглядати в межах стягнення 4767571,18 грн., з яких: 2012854,28 грн. пеня та 2754716,90 грн. збитки у вигляді упущеної вигоди.

Протокольною ухвалою від 30.09.2025р. суд постановив прийняти до розгляду заяву про збільшення розміру позовних вимог, спір вирішувати в межах стягнення 4767571,18 грн.

В підготовчому судовому засіданні 30.09.2025р. суд оголосив перерву до 04.11.2025р.

31.10.2025р. до суду від позивача надійшли пояснення у справі, щодо обґрунтованості суми збільшення розміру позовних вимог (т.3 а.с. 67-69). Протокольною ухвалою від 04.11.2025р. суд долучив вказані пояснення до матеріалів справи.

Ухвалою від 04.11.2025р. суд закрив підготовче провадження та призначив справу №906/943/25 до судового розгляду по суті на 02.12.2025р.

У зв`язку з відпусткою судді Сікорської Н.А., судове засідання 02.12.2025р. не відбулось, про що представників сторін було повідомлено телефонограмою від 01.12.2025р.

Ухвалою від 01.12.2025р. суд призначив судове засідання з розгляду справи по суті на 15.12.2025р.

Ухвалою від 15.12.2025р. суд відклав розгляд справи по суті на 20.01.2026р.

Ухвалою від 20.01.2026р. суд відклав розгляд справи по суті на 16.02.2026р. та визнав обов`язковою явку представників сторін у судове засідання.

В судових засіданнях від 16.02.2026р. оголошувалась перерва до 23.02.2026р.; від 23.02.2026 р. - до 16.03.2026р.

16.03.2026р. суд перейшов до стадії ухвалення судового рішення та відповідно до ст. 219 ГПК України відклав ухвалення та проголошення судового рішення на 26.03.2026р.

В судовому засіданні 26.03.2026р. судом оголошено вступну та резолютивну частини рішення.

Виклад позицій учасників судового процесу, заяви, клопотання.

Позивач обґрунтовує звернення до суду тим, що сторонами укладено договори про надання лісозаготівельних послуг, які за своєю правовою природою є договорами про надання послуг, відповідно до яких відповідач зобов`язався у визначені строки та обсягах виконати роботи, однак свої зобов`язання належним чином не виконав.

Позивач зазначає, що відповідач після прийняття лісосік у розробку у більшості випадків не розпочав виконання робіт або виконав їх лише частково, чим порушив погоджені графіки та істотні умови договорів, що підтверджується актами приймання-передачі, даними електронного обліку та службовими документами позивача.

У зв`язку з неналежним виконанням договорів позивач реалізував своє право на їх розірвання в односторонньому порядку. За прострочення виконання зобов`язань нарахував відповідачу пеню. Оскільки невиконання робіт призвело до зриву виробничих процесів, невиконання зобов`язань перед контрагентами та недоотримання доходу возивач вважає, що йому завдано збитків у вигляді упущеної вигоди.

Оскільки пред`явлена претензія залишена відповідачем без задоволення, позивач звернувся до суду з вимогою про стягнення пені та збитків, як наслідку порушення договірних зобов`язань.

Відповідач проти задоволення позову заперечує, зазначаючи, що вимоги є безпідставними та недоведеними. Зокрема, відповідач вказує, що належне виконання договорів залежало від дій позивача, який несвоєчасно передав лісосіки, не забезпечив належних умов для виконання робіт та фактично перешкоджав їх виконанню, зокрема, обмеживши доступ до лісосік.

Водночас, відповідач вказав про часткове виконання робіт, що підтверджується актами, підписаними без зауважень, а розірвання договорів позивачем здійснено передчасно та без дотримання передбаченої процедури.

Також відповідач заперечує проти нарахування пені та стягнення збитків, посилаючись на відсутність своєї вини, недоведеність розміру збитків і причинно-наслідкового зв`язку.

З огляду на викладене, відповідач просить відмовити у задоволенні позову в повному обсязі.

Позивач заперечує доводи відзиву як необґрунтовані, недоведені та такі, що зводяться до припущень, зазначаючи, що матеріали справи, зокрема відсутність даних в системі електронного обліку деревини, підтверджують порушення відповідачем умов договорів щодо своєчасного початку та належного виконання робіт.

Фактичні обставини, встановлені судом, та зміст спірних правовідносин.

03.03.2025р. між Державним спеціалізованим господарським підприємством "Ліси України" в особі директора філії "Столичний лісовий офіс" (надалі - замовник, позивач) та фізичною особою - підприємцем Опанасюком Василем Івановичем (надалі - виконавець, відповідач) було укладено ряд однотипних договорів про надання лісозаготівельних послуг рубок головного користування/рубок формування і оздоровлення лісів, інших заходів, пов`язаних та не повв`язаних із веденням лісового господарства (надалі - договори):

- №156-20250303-8з (т.1 а.с. 34-42);

- №156-20250303-9з (т.1 а.с. 43-51);

- №156-з (т.1 а.с. 52-60);

- №156-з (т.1 а.с. 61-69);

- №156-з (т.1 а.с. 70-77).

Згідно з п.1.1 договорів №156-20250303-8з, 156-20250303-9з, 156-з, 3-11з, 156-з від 03.03.2025р. виконавець зобов`язався на свій ризик, власними силами, засобами та матеріалами надати замовнику лісозаготівельні послуги на території Баранівського надлісництва Лоти №№ 1-№5 (ДК 021:2015-77210000-5) за завданням замовника.

Відповідно до п.п.1.2.-1.4. договорів сторони погодили, що найменування послуг, їх складові, обсяг, графік надання, вимоги до технічних параметрів та якості заготовленої лісопродукції, визначаються в додатку 1 до договору (технічне завдання). Лісосічні послуги (роботи) надаються (виконуються) виконавцем у строки, визначені у технічному завданні та акті приймання-передачі лiсосiки для розробки (додаток 3). Безпосереднє місце надання послуг зазначається у технічних завданнях та актах приймання-передачі лicociк для розробки.

У Технічних завданнях (додаток 1 до договорів) сторонами визначено:

- строк надання послуг до 31.05.2025 р.;

- обсяг надання послуги 6900 м куб за договорами №156-20250303-8з, 156-20250303-9з, 156-з, 3-11з та 7571 м.куб.за договором №156-з.;

- відстань трелювання (переміщення дерев, стовбурів,або сортиментів від місця звалювання до верхнього складу чи відвантажувального пункту): РГК (рубки головного користування) - до 150 м: РФіОЛ (рубки формування та оздоровлення лісів) - до 200 м;

- перелік та зміст послуг, які підлягали виконанню, а саме:

1) заготівля деревини на рубках головного користування;

2) заготівля деревини на рубках формування і оздоровлення лісів;

3) трелювання деревини на рубках головного користування;

4) трелювання деревини на рубках формування і оздоровлення лісів;

5) рубки догляду в молодняках (освітлення та прочищення).

Відповідно до термінології, використаної у зазначених Технічних завданнях, під лісозаготівельними послугами слід розуміти комплекс робіт, що включає заготівлю деревини на рубках головного користування (РГК), рубках формування та оздоровлення лісів, а також інших рубках, пов`язаних і не пов`язаних із веденням лісового господарства (РФіОЛ).

Крім того, у Технічних завданнях сторони визначили графік надання лісозаготівельних послуг, а також встановили вимоги до наданих послуг, які включають:

- технологічну підготовку лісосіки (приземлення небезпечних дерев, вирубування підліску по всій площі ділянки, його сортування та рівномірне складання у вали, підготовка намічених верхніх лісоскладів, підготовка трелювальних волоків);

- звалювання дерев;

- обрізування, обрубування гілок та сучків;

- розмітку довгомірних лісоматеріалів на сортименти;

- розкряжування дерев та довгомірних лісоматеріалів;

- трелювання сортиментів та довгомірних лісоматеріалів на верхні склади;

- очищення місць рубки (збирання, сортування та складання порубкових решток у купи);

- пониження пнів;

- надаючи вказані послуги, забезпечувати максимальне збереження підросту господарсько-цінних порід насіннєвого походження, уникати пошкодження дерев, які не відведені у рубку.

Згідно з пунктом 1.5. договорів визначено орієнтовний обсяг надання послуг заготовленої ліквідної деревини. За договорами №156-20250303-8з, 156-20250303-9з, 156-з, 3-11з обсяг складає - 6900 м.куб., а за договором №156-з - 7571 м.куб.

Замовник реалізує права та обов`язки за договором, в тому числi щодо здiйснення розрахунків та приймання наданих послуг, через відокремлений підрозділ - фiлiю «Столичний лiсовий офiс» ДП «Лiси України» (п.1.6. договорів).

Згідно з п.2.1. договорів, ціна договору визначається сукупною вартістю усіх наданих послуг протягом дії договору на підставі Актів приймання-передачі робiт та послуг (додаток 5), але не може перевищувати ціну зазначену в п.2.2 договору.

Відповідно до п.2.2. договорів ціна становить:

- за договором №156-20250303-8з - 2509416,00 грн.;

- за договором №156-20250303-9з - 2468352,00 грн.;

- за договором №156-з - 2449692,00 грн.;

- за договором №3-11з - 2427408,00 грн.;

- за договором №156-з - 2647215,60 грн.

Обсяги та вартість послуг для кожної лісосіки визначається у Специфікації (додаток 4) на підставі технічного завдання та калькуляції ( п. 2.4).

Пунктом 4.2. договору сторони визначили, що виконавець зобов`язаний:

- прибути у місце та час, повідомлені замовником, для приймання для розробки лiсосiки та складання Акта приймання-передачі лiсосiки для розробки (п.п.4.2.2. договорів);

- прийняти для розробки лісосіку та підписати Акт приймання-передачі лісосіки для розробки та Специфікацію протягом 1 календарного дня з дати, визначеної в пп. 4.2.2 договору (п.п.4.2.3. договорів);

- розпочати лісозаготівлю протягом 5-ти робочих днiв з моменту підписання Акта приймання-передачі лiсосiки для розробки (п.п.4.2.4. договорів);

- надавати замовнику, в тому числі за його запитом, інформацію про стан та хід виконання договору (п.п.4.2.10. договорів).

Відповідно до п.п. 4.3.2. договорів, замовник має право вимагати від виконавця прийняття для розробки лiсосiки та пiдписання Акта приймання-передачі лiсосiки для розробки в порядку та у строк, визначені в пп.пп. 4.2.2, 4.2.3 договорів.

Згідно п.п. 4.3.11. договорів, замовник має право відмовитися вiд послуг та/або розірвати договір в односторонньому порядку у разі:

1) якщо виконавець своєчасно не розпочав надання послуг або надає їх неякісно чи настільки повільно, що закінчення їх у строк, визначений договором, стає неможливим;

2) невиконання та/або неналежного виконання виконавцем зобов`язань щодо прийняття лiсосiки до розробки, та/або неприбуття на запит замовника для прийняття лiсосiки до розробки, та/або непідписання/відмова вiд пiдписання Акта приймання лiсосiки для розробки, та/або невиконання та/або неналежного виконання зобов`язання зі складання карти технологічного процесу розроблення лiсосiки, передачі замовнику лісопродукції, інших вимог договору до надання послуг. Замовник фіксує неприбуття на його запит виконавця для прийняття лiсосiки до розробки, та/або непідписання/відмову вiд підписання виконавцем Акта прийняття лiсосiки для розробки актом, що складається за підписами відповідальних працівників замовника (надлісничого / лісничого / спеціаліста з безпеки тощо);

3) повторного виявлення при перевірці (аудиту) з охорони праці тих самих невідповідностей i систематичного невиконання вимог законодавства України з питань охорони праці;

4) виникнення аварії, нещасного випадку зі смертельним наслідком з вини виконавця;

5) у разi знищення предмету(ів) лісозаготівлі, якщо надання послуг за лісорубним квитком стало неможливим;

б) у разi застосування до виконавця санкцій відповідно до Закону України «Про санкції».

Замовник надсилає виконавцю повiдомлення про відмову вiд послуг та/або розірвання договору не пізніше, ніж за 5 робочих днiв до дати настання такої обставини. Договір вважається розірваним з дати, зазначеної в повідомленні про розірвання договору, але в будь-якому разi не раніше спливу 5 робочих днiв з моменту надсилання повідомлення.

Відповідно до п. 6.4 договорів сторони погодили, що приймання заготовленої лісопродукції здійснюється замовником відповідно до вимог Інструкції з ведення електронного обліку деревини, затвердженої наказом Міністерства захисту довкілля та природних ресурсів України вiд 27.09.2021 № 621, зареєстрованим в Міністерстві юстиції України 13.10.2021 за № 1343/36965.

Пунктом 6.5. договорів передбачено, що замовник здійснює огляд мiсць заготівлі деревини з обов`язковим складанням за результатами огляду Акту огляду мiсць використання лiсових ресурсів.

Акт огляду мiсць використання лiсових ресурсів складається за формою, затвердженою в Додатку 6 пункту 8.5 Методичних вказівок з відведення i таксації лісосік, видачі лісорубних квитків та огляду мiсць заготівлі деревини в лiсах Державного агентства лісових ресурсів України (затверджених наказом Державного агентства лiсових ресурсів України вiд 21.01.2013 № 9).

Згідно п. 6.6 договорів, у разі виявлення замовником порушень законодвства з пожежної безпеки, природоохоронного законодавства, термінів розробки лісосіки та інших діючих норматино-првових актів України, працівником лісової охорони та/або інженерної служби замовника кладається акт про виявлене порушення з одночасним призупиненням надання послуг за договором.

Виконавець повинен забезпечити прибуття свого уповноваженого представника для підписання Акту про виявлене порушення або надання обгрунтованих запереченьв терміни, що не перевищує 2 годин з моменту повідомлення будь-яким доступним способом виконавця ( п. 6.7 договору).

У разi невідповідності результату наданих послуг вимогам, зазначеним у Технічному завданні, якщо послуги, надані виконавцем з відступами вiд умов Договору або з іншими недоліками, якi роблять результат наданих послуг непридатним для використання замовником, виконавець зобов`язується за власні кошти та власними силами виправити недолiки протягом 7 календарних днів (якщо Сторонами не погоджено інший строк) з моменту подання претензії замовником (п.6.10. договорів).

Відповідно до п.6.11. договорів, якщо відступи вiд умов Договору або інші недолiки послуг є істотними та такими, що не можуть бути усунені, або не були усунені у строк, визначений п. 6.10 Договору, замовник має право відмовитись від Договору та вимагати відшкодування збитків.

У разі невиконання або неналежного виконання своїх зобов`язань за договором сторони несуть відповідальність, передбачену законодавством України та/або договором (п.7.1. договорів).

За умовами пп. 7.2.2 договорів, Виконавець несе відповідальність за порушення (недотримання) ним умов договору щодо обсягів, якості, строків надання послуг, вимог, встановлених у висновку ОВД.

Відповідно до п.7.5. договорів, сторони погодили, що у разі порушення строкiв надання послуг виконавець сплачує пеню у розмірі 5% від цiни договору за кожен день затримки.

Пунктом 7.11 договорів сторони передбачили, що сплата неустойки (пені, штрафів) здійснюється винною стороною на підставі обгрунтованої претензії (вимоги) іншої сторони.

Договори діють до 31.05.2025р., а в частині розрахунків - до повного виконання (п.10.2. договорів).

Позивач було передано, а відповідачем прийнято лісосіки для розробки, що підтверджується актами приймання-передачі, наявними в матеріалах справи, а саме:

- за договором №156-20250303-8з від 03.03.2025р. - акти (т.1 а.с. 80-139);

- за договором №156-20250303-9з від 03.03.2025р. - акти (т.1 а.с. 140-154);

- за договором №156-з від 03.03.2025р. - акти (т.1 а.с. 155-170);

- за договором №156-з від 03.03.2025р. - акти (т.1 а.с. 171-184);

- за договором №156-з від 03.03.2025р. - акти (т.1 а.с. 185-199).

Роботи, виконані відповідачем оформлені актами приймання-передачі виконаних робіт та наданих послуг (т.1 а.с. 200-232).

14.04.2025р. позивач листом №7522/40.1.7-2025, направленим на електронну пошту відповідача, посилаючись на п.п. 4.3.11 договорів, повідомив про одностороннє розірвання договорів №№ 156-20250303-8з, 156-20250303-9з, 156-з, 156-з, 156-з від 03.03.2025 через 5 робочих днів з дати направлення листа (т.1 а.с. 235-237).

Підставою для розірвання договорів позивач зазначив систематичне невиконання відповідачем у березні-квітні 2025 р. умов договорів. Вказав, у ряді випадків після підписання актів приймання-передачі лісосік роботи не розпочинались, а в інших - виконувались лише частково, з грубим порушенням строків та без дотримання погоджених обсягів. За даними електронного обліку фактичне виконання становить 227 м куб (РФіОЛ) та 163 м куб ( РГК). Зазначено про відсутність відповіді з боку виконавця на вимогу замовника про дотримання вимог безпеки, що розцінено, як інгорування обов`язків щодо належної комунікації та звітності.

За твердженнеям позивача договори №№ 156-20250303-8з, 156-20250303-9з, 156-з, 156-з, 156-з від 03.03.2025 є розірваними з 22.04.2025 р.

17.04.2025р. позивач листом №7900/40.1.7-2025 надіслав відповідачу письмову претензію щодо неналежного виконання умов зазначених договорів, в якій викладено обґрунтування нарахування пені та збитків у вигляді упущеної вигоди, а також вимогу про сплату нарахованих сум у добровільному порядку (т.1 а.с. 238-240).

22.04.2025р. відповідач листом №9 направив позивачу пропозицію щодо дострокового розірвання договорів за взаємною згодою сторін (т.2 а.с. 186).

01.05.2025р. філія "Столичний лісовий офіс" ДП "Ліси України" листом №8959/40.1.7-2025 повідомила ФОП Опанасюка В.І. про те, що не погоджується на дострокове розірвання договорів за взаємною згодою сторін та залишає за собою право на реалізацію положень п.7.5. та п. 11.4.3. договорів (т.1 а.с. 241).

У зв`язку з порушенням відповідачем строків надання послуг, передбачених договорами та технічними завданнями, Державне спеціалізоване господарське підприємство «Ліси України» в особі філії «Столичний лісовий офіс» звернулося до суду з позовом про стягнення з ФОП Опанасюка В.І. 2012854,28 грн. пені за порушення строків надання послуг згідно п.7.5. договорів та 2754716,90 грн. спричинених збитків у вигляді упущеної вигоди.

Норми права, застосовані судом, оцінка доказів, аргументів, наведених учасниками справи, та висновки щодо порушення, не визнання або оспорення прав чи інтересів, за захистом яких мало місце звернення до суду.

Статтею 11 ЦК України встановлено, що цивільні права та обов`язки виникають із дій осіб, що передбачені актами цивільного законодавства, а також із дій осіб, що не передбачені цими актами, але за аналогією породжують цивільні права та обов`язки. Підставами виникнення цивільних прав та обов`язків, зокрема, є договори та інші правочини.

Зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться.

Відповідно до ст. 629 ЦК України, договір є обов`язковим для виконання сторонами.

Зобов`язанням є правовідношення, в якому одна сторона (боржник) зобов`язана вчинити на користь другої сторони (кредитора) певну дію (передати майно, виконати роботу, надати послугу, сплатити гроші тощо) або утриматися від певної дії, а кредитор має право вимагати від боржника виконання його обов`язку; зобов`язання виникають з підстав, встановлених ст.11 ЦК, у тому числі і з договорів (ст.509).

Зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться (ч.1 ст.526 ЦК).

У разі порушення зобов`язання однією стороною друга сторона має право частково або в повному обсязі відмовитися від зобов`язання, якщо це встановлено договором або законом (ч.1 ст.615 ЦК).

Зобов`язання припиняється частково або у повному обсязі на підставах, встановлених договором або законом. Припинення зобов`язання на вимогу однієї із сторін допускається лише у випадках, встановлених договором або законом (частини 1, 2 ст.598 ЦК).

Одностороння відмова від зобов`язання або одностороння зміна його умов не допускається, якщо інше не встановлено договором або законом (ст.525 ЦК).

Згідно з статтею 627 Цивільного кодексу України відповідно до статті 6 цього Кодексу сторони є вільними в укладенні договору, виборі контрагента та визначенні умов договору з урахуванням вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, звичаїв ділового обороту, вимог розумності та справедливості.

Договір це універсальний регулятор, а отже він є підставою для становлення, зміни чи припинення приватних прав і обов`язків та інших наслідків саме для його сторін. Договір як універсальний регулятор приватних відносин покликаний забезпечити їх регулювання і має бути направлений на встановлення, зміну або припинення приватних прав та обов`язків.

Зміна або розірвання договору допускається лише за згодою сторін, якщо інше не встановлено договором або законом. У разі односторонньої відмови від договору у повному обсязі або частково, якщо право на таку відмову встановлено договором або законом, договір є відповідно розірваним або зміненим (частини 1, 3 ст.651 ЦК).

Розірвання господарського договору може бути вчинено як за згодою сторін, так і у разі односторонньої відмови від нього. За загальним правилом розірвання договору в односторонньому порядку не допускається, однак окремі договірні відносини допускають можливість одностороннього розірвання договору. Право сторони на одностороннє розірвання договору може бути передбачено законом або безпосередньо у договорі, а може залежати від вчинення/невчинення сторонами договору певних дій, так і без будь-яких додаткових умов (безумовне право сторони на відмову від договору).

Одностороння відмова від договору не потребує узгодження та як самостійний юридичний факт зумовлює його розірвання.

Судом встановлено, що правовідносини між сторонами виникли на підставі договорів №№156-20250303-8з, 156-20250303-9з, 156-з, 156-з, 156-з від 03.03.2025р.

Надаючи правову оцінку спірним правовідносинам, суд виходить із загальновизнаного принципу jura novit curia ("суд знає закони"), відповідно до якого саме на суд покладено обов`язок надати належну правову кваліфікацію встановленим обставинам справи та самостійно визначити, які норми матеріального права підлягають застосуванню до спірних правовідносин, незалежно від того, на які норми права посилаються сторони.

Аналіз змісту зазначених договорів, зокрема їх предмета, який полягає у виконанні визначеного комплексу робіт із досягненням конкретного матеріального результату (заготівля деревини відповідного обсягу та якості, виконання супутніх технологічних операцій), свідчить про те, що укладені між сторонами договори за своїм змістом та правовою природою є договорами підряду, на які поширюється правове регулювання норм глави 61 розділу ІІІ Книги п`ятої Цивільного кодексу України.

Статтею 837 ЦК України передбачено, що за договором підряду одна сторона (підрядник) зобов`язується на свій ризик виконати певну роботу за завданням другої сторони (замовника), а замовник зобов`язується прийняти та оплатити виконану роботу.

Договір підряду може укладатися на виготовлення, обробку, переробку, ремонт речі або на виконання іншої роботи з переданням її результату замовникові.

Згідно ст. 846 Цивільного кодексу України строки виконання роботи або її окремих етапів встановлюються у договорі підряду. Якщо у договорі підряду не встановлені строки виконання роботи, підрядник зобов`язаний виконати роботу, а замовник має право вимагати її виконання у розумні строки, відповідно до суті зобов`язання, характеру та обсягів роботи та звичаїв ділового обороту.

Статтею 849 Цивільного кодексу України передбачає, що замовник має право у будь-який час перевірити хід і якість роботи, не втручаючись у діяльність підрядника (ч. 1). Якщо підрядник своєчасно не розпочав роботу або виконує її настільки повільно, що закінчення її у строк стає явно неможливим, замовник має право відмовитися від договору підряду та вимагати відшкодування збитків (ч.2). Якщо під час виконання роботи стане очевидним, що вона не буде виконана належним чином, замовник має право призначити підрядникові строк для усунення недоліків, а в разі невиконання підрядником цієї вимоги - відмовитися від договору підряду та вимагати відшкодування збитків або доручити виправлення роботи іншій особі за рахунок підрядника (ч. 3). Замовник має право у будь-який час до закінчення роботи відмовитися від договору підряду, виплативши підрядникові плату за виконану частину роботи та відшкодувавши йому збитки, завдані розірванням договору (ч. 4).

За твердженням позивача, договори №№ 156-20250303-8з, 156-20250303-9з, 156-з, 156-з, 156-з від 03.03.2025 про надання лісозаготівельних послуг рубки головного користування/рубки формування і оздоровлення лісів є розірваними в односторонньому порядку з підстав систематичного невиконання відповідачем умов договорів, оскільки в ряді випадків після підписання актів приймання-передачі лісосік роботи не розпочинались, а в інших - виконувались лише частково, з грубим порушенням строків та без дотримання погоджених обсягів, а також у зв`язку з інгоруванням обов`язків щодо належної комунікації та звітності.

Тобто відмова позивача від вищевказаних договорів має місце з підстав, викладених в частині 2 ст. 849 ЦК України.

Умови та порядок відмови замовника вiд послуг та/або розірвання договору в односторонньому порядку, передбачені п. п. 4.3.11 договорів, а саме:

1) якщо виконавець своєчасно не розпочав надання послуг або надає їх неякісно чи настільки повільно, що закінчення їх у строк, визначений договором, стає неможливим;

2) невиконання та/або неналежного виконання виконавцем зобов`язань щодо прийняття лiсосiки до розробки, та/або неприбуття на запит замовника для прийняття лiсосiки до розробки, та/або непідписання/відмова вiд пiдписання Акта приймання лiсосiки для розробки, та/або невиконання та/або неналежного виконання зобов`язання зі складання карти технологічного процесу розроблення лiсосiки, передачі замовнику лісопродукції, інших вимог договору до надання послуг. Замовник фіксує неприбуття на його запит виконавця для прийняття лiсосiки до розробки, та/або непідписання/відмову вiд підписання виконавцем Акта прийняття лiсосiки для розробки актом, що складається за підписами відповідальних працівників замовника (надлісничого / лісничого / спеціаліста з безпеки тощо);

3) повторного виявлення при перевірці (аудиту) з охорони праці тих самих невідповідностей i систематичного невиконання вимог законодавства України з питань охорони праці;

4) виникнення аварії, нещасного випадку зі смертельним наслідком з вини виконавця;

5) у разi знищення предмету(ів) лісозаготівлі, якщо надання послуг за лісорубним квитком стало неможливим;

б) у разi застосування до виконавця санкцій відповідно до Закону України «Про санкції».

Замовник надсилає виконавцю повiдомлення про відмову вiд послуг та/або розірвання договору не пізніше, ніж за 5 робочих днiв до дати настання такої обставини. Договір вважається розірваним з дати, зазначеної в повідомленні про розірвання договору, але в будь-якому разi не раніше спливу 5 робочих днiв з моменту надсилання повідомлення.

Для правильного вирішення даного спору, необхідно з`ясувати обставини виникнення у замовника (позивача) права на відмову від договору підряду, яке відповідно до частини 2 статті 849 ЦК України не є безумовним і пов`язано із діями підрядника (своєчасно не розпочав роботу або виконує її настільки повільно, що закінчення її у строк стає явно неможливим), з урахуванням умов укладених між сторонами договорів та, відповідно, встановити наявність чи відсутність підстав для стягнення збитків.

Згідно ст. 530 ЦК України, якщо у зобов`язанні встановлений строк (термін) його виконання, то воно підлягає виконанню у цей строк (термін).

Зобов`язання, строк (термін) виконання якого визначений вказівкою на подію, яка неминуче має настати, підлягає виконанню з настанням цієї події.

Якщо строк (термін) виконання боржником обов`язку не встановлений або визначений моментом пред`явлення вимоги, кредитор має право вимагати його виконання у будь-який час, крім випадків, установлених законом про банки і банківську діяльність. Боржник повинен виконати такий обов`язок у семиденний строк від дня пред`явлення вимоги, якщо обов`язок негайного виконання не випливає із договору або актів цивільного законодавства.

Судом встановлено, що в Технічних завданнях до договорів сторони визначили, що послуги мають бути надані до 31.05.2025 р., а в розділі ІІІ "Графік надання послуг" визначили обсяги лісозаготівлі з розбивкою на три місяці - березень, квітень та травень 2025 року.

Пунктом 4.2. договорів на виконавця (відповідача) було покладено обов`язок прибути у місце та час, повідомлені замовником, для приймання для розробки лiсосiки та складання Акта приймання-передачі лiсосiки для розробки (п.п.4.2.2. договорів); прийняти для розробки лісосіку та підписати Акт приймання-передачі лісосіки для розробки та Специфікацію протягом 1 календарного дня з дати, визначеної в пп. 4.2.2 договору (п.п.4.2.3. договорів); розпочати лісозаготівлю протягом 5-ти робочих днiв з моменту підписання Акта приймання-передачі лiсосiки для розробки (п.п.4.2.4. договорів).

Договори №№ 156-20250303-8з, 156-20250303-9з, 156-з, 156-з, 156-з про надання лісозаготівельних послуг рубки головного користування/рубки формування і оздоровлення лісів укладені сторонами 03.03.2025

Разом з тим, як вбачається з матеріалів справи, за Актами приймання-передачі за договором № 156-20250303-8з відповідачу було передано 34 лісосіки, за договором № 156-20250303-9з - 11, за договором № 156-з - 10, за договором № 156-з - 9, за договором № 156-з - 10.

Лiсосiки для розробки відповідачу передавались у різні дати, а саме: 18.03.2025 р., 21.03.2025 р., 26.03.2025 р., 01.04.2025 р., 03.04.2025 р. та 08.04.2025 р. (детальна інформація про дати підписання Актів приймання-передачі лiсосiки для розробки, викладена позивачем в розрахунку (т. 3 а.с. 72-80)). Виходячи з умов п.п. 4.2.3 договорів лісозаготівлю відповідач мав розпочати протягом 5-ти робочих днiв з моменту підписання Акта приймання-передачі лiсосiки для розробки, тобто у строк, починаючи з 25.03.2025 р. 18.03.2025 р. + 5 робочих днів).

Лист відмову від договору позивач направив відповідачу 14.04.2025 р., не надавши відповідачу об`єктивної можливості реалізувати передбачені договором право та обов`язок розпочати виконання робіт у визначені строки.

Доказом порушення строків надання послуг позивач вважає відсутність внесених даних до електронної системи обліку деревини, ведення якої здійснюється відповідно до вимог Інструкції з ведення електронного обліку деревини, затвердженої наказом Міністерства захисту довкілля та природних ресурсів України від 27.09.2021 № 621, що, на його думку, свідчить про несвоєчасне виконання відповідачем лісозаготівельних робіт у строки, визначені договорами.

Відповідно до п.11 Інструкції, для забезпечення ведення електронного обліку деревини лісокористувачі вносять до системи обліку деревини інформацію відповідно до пункту 8 Порядку.

Пунктом 8 Порядку визначено, що лісокористувачі вносять до системи обліку деревини інформацію про: спеціальні дозволи на використання лісових ресурсів; породу дерева, кількісні та якісні характеристики деревини; договори щодо здійснення господарських операцій з реалізації деревини; місця завантаження та пункти розвантаження деревини; транспортні засоби, якими здійснюється транспортування деревини, разом з фотографіями завантажених транспортних засобів.

Разом з тим, суд вважає помилковим ототожнення позивачем відсутності даних в електронній системі обліку деревини із фактом ненадання відповідачем послуг за договорами.

Як вбачається зі змісту Інструкції з ведення електронного обліку деревини, внесенню до відповідної системи підлягає інформація саме про вже заготовлену деревину, її кількісні та якісні характеристики, місця завантаження, транспортування та реалізації. Тобто, електронний облік деревини відображає результати господарських операцій із деревиною як товарною продукцією, а не процес виконання лісозаготівельних робіт як таких.

Водночас, за змістом укладених між сторонами договорів, поняття «надання послуг» у сфері лісозаготівлі є значно ширшим та включає комплекс взаємопов`язаних технологічних операцій, які передують безпосередньому отриманню готової деревини.

Зокрема, до складу таких послуг входить технологічна підготовка лісосіки, що охоплює приземлення небезпечних дерев, вирубування підліску по всій площі ділянки, його сортування та рівномірне складання у вали, підготовку намічених верхніх лісоскладів та трелювальних волоків; звалювання дерев; обрізування та обрубування гілок і сучків; розмітка довгомірних лісоматеріалів на сортименти; розкряжування дерев та довгомірних лісоматеріалів; трелювання сортиментів і довгомірних лісоматеріалів на верхні склади; очищення місць рубки, включаючи збирання, сортування та складання порубкових решток у купи; пониження пнів.

Крім того, виконання зазначених робіт передбачає дотримання відповідачем вимог щодо збереження підросту господарсько-цінних порід насіннєвого походження та уникнення пошкодження дерев, які не відведені у рубку, що також є складовою належного надання послуг.

Отже, значна частина вказаних робіт за своєю природою не призводить до негайного виникнення об`єкта обліку в електронній системі деревини та, відповідно, не підлягає фіксації у ній.

За таких обставин, відсутність записів у системі електронного обліку деревини може свідчити виключно про відсутність обліку вже заготовленої та оформленої деревини, однак не свідчить, що відповідач не здійснював підготовчі, технологічні чи інші роботи, які входять до складу послуг за договорами.

З огляду на зазначене, відсутність внесених даних до електронної системи обліку деревини у певний проміжок часу не може свідчити про порушення відповідачем строків надання послуг у цілому, оскільки виконання робіт могло здійснюватися поступово, відповідно до погодженого сторонами графіка. При цьому можливі затримки у відображенні інформації в електронній системі не виключають фактичного виконання відповідачем окремих етапів робіт та не свідчать про неможливість завершення надання послуг у межах встановленого договором строку.

Умовами договорів передбачено здійснення замовником контролю за виконанням робіт, зокрема шляхом проведення огляду місць заготівлі деревини з обов`язковим складанням за результатами такого огляду відповідних актів огляду місць використання лісових ресурсів.

Саме такі акти є документами, які мали б фіксувати наявність недоліків у виконанні робіт, відступів від умов договору або інші порушення з боку виконавця, що, у свою чергу, могло б бути підставою для застосування наслідків, передбачених п. 7.5 оговорів.

Водночас матеріали справи не містять таких актів огляду у порядку, що вказує на те, що позивачем не зафіксовано у встановлений сторонами спосіб фактів неналежного виконання відповідачем договірних зобов`язань, а отже - не доведено належним чином сам факт порушення.

Позивачем не доведено, що темпи виконання робіт або їх фактичний стан свідчили про об`єктивну неможливість завершення робіт у строк, встановлений договорами. Сам по собі короткий проміжок часу між передачею лісосік та направленням листа про відмову не дає підстав для такого висновку.

Суд звертає увагу, що дії позивача, який передав лісосіки для розробки поетапно та у різні дати, а згодом достроково відмовився від договору, не надавши відповідачу реальної можливості виконати зобов`язання, не відповідають принципам добросовісності та розумності.

З огляду на викладені обставини, незважаючи на те, що відповідач не оспорює факту припинення договірних відносин, суд вважає, що у позивача станом на 14.04.2025 р. не виникло права на відмову від договорів з підстав п. 1 п. 4.3.11 договорів та ч. 2 ст. 849 ЦК України, у зв`язку з чим і відсутні підстави для стягнення збитків.

Разом з тим, суд вважає за необхідне звернути увагу на те, що позивачем заявлено до стягнення 2754716,90 грн. збитків у вигляді упущеної вигоди.

Для застосування такої міри відповідальності як стягнення збитків необхідна наявність усіх елементів складу цивільного (господарського) правопорушення: 1) протиправної поведінки особи (боржника); 2) збитків, заподіяних такою особою; 3) причинного зв`язку між протиправною поведінкою особи і збитками; 4) вини особи, яка заподіяла збитки, у тому числі встановлення заходів, вжитих кредитором для одержання такої вигоди.

За змістом статті 74 Господарського процесуального кодексу України, саме позивач повинен довести належними, допустимими та достовірними доказами протиправність (неправомірність) поведінки заподіювача збитків, наявність збитків та їх розмір, а також причинний зв`язок між протиправною поведінкою та збитками, що виражається у тому, що збитки мають виступати об`єктивним наслідком поведінки заподіювача збитків, а боржник зі свого боку має доводити відсутність своєї вини у заподіянні збитків.

Позивач повинен довести, що він міг і повинен був отримати визначені доходи, і тільки неправомірні дії відповідача стали єдиною і достатньою причиною, яка позбавила його можливості отримати прибуток.

За змістом ч. 1, 2 ст. 22 ЦК України особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Збитками є: 1) втрати, яких особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки); 2) доходи, які особа могла б реально одержати за звичайних обставин, якби її право не було порушене (упущена вигода).

Збитки - це об`єктивне зменшення будь-яких майнових благ сторони, що обмежує його інтереси, як учасника певних господарських відносин і проявляється у витратах, зроблених кредитором, втраті або пошкодженні майна, а також не одержаних кредитором доходів, які б він одержав, якби зобов`язання було виконано боржником (п. 5.33 постанови Великої Палати Верховного Суду від 12.03.2019 у справі № 920/715/17).

Збитки як правова категорія включають у себе упущену (втрачену) вигоду, яка відрізняється від реальних збитків тим, що реальні збитки характеризують зменшення наявного майна потерпілого (проведені витрати, знищення і пошкодження майна тощо), а у разі упущеної вигоди наявне майно не збільшується, хоча і могло збільшитися, якби не правопорушення. Тобто упущена вигода відображає різницю між реально можливим у майбутньому потенційно отриманим майном та вже наявним майном (постанова Верховного Суду від 30.09.2021 у справі № 922/3928/20).

Упущена вигода - це доходи (прибуток), які особа могла б реально отримати за звичайних обставин, але не отримала через порушення її прав, протиправні дії чи бездіяльність іншої сторони. Це вид майнової шкоди, який базується на реальних розрахунках, а не на припущеннях.

Збитки у вигляді упущеної вигоди, в розумінні позивача, це вартість деревини, яка підлягала заготівлі відповідачем, яка визначена у специфікаціях до кожної лісосіки, переданих ФОП Опанасюку В.І. згідно актів приймання-передачі лісосіки для розробки (т.3 а.с. 72-80).

При цьому, позивач виходив з того, що у разі належного виконання договорів він отримав би дохід у повному обсязі, передбаченому такими документами.

За лісосіками, де роботи відповідачем не були розпочаті, позивач включив до розрахунку повну вартість лісогосподарських послуг. За лісосіками, де роботи були виконані частково, позивач визначив розмір упущеної вигоди, як різницю між вартістю лісогосподарських послуг, вказаних у специфікації та фактично виконаними і прийнятими роботами згідно з актами приймання-передачі наданих послуг.

Вимога позивача щодо стягнення упущеної вигоди ґрунтується виключно на припущенні про можливість отримання доходу в повному обсязі, визначеному актами приймання-передачі лісосік та специфікаціями, без належного підтвердження реальності таких доходів та без урахування об`єктивних обставин здійснення господарської діяльності.

Вимоги про відшкодування упущеної вигоди не можуть обґрунтовуватися гіпотетично та базуватися на прогнозах, а мають бути підтверджені конкретними розрахунками та доказами, які свідчать про реальність очікуваного доходу за звичайних умов господарського обороту. Саме на позивача, відповідно до статей 13, 74 ГПК України, покладено тягар доведення як факту упущеної вигоди, так і її розміру, а також причинного зв`язку між подією та неотриманням доходу у заявленому обсязі.

Оскільки позивачем не доведено ані факту наявності у нього права на односторонню відмову ивід договорів, ані наявності та розміру заявлених збитків у вигляді упущеної вигоди підстави для задоволення вимог про стягнення збитків у розмірі 2754716,90 грн. відсутні.

Щодо вимоги позивача про стягнення з відповідача пені у розмірі 2012854,28 грн., суд зазначає наступне.

Відповідно до ст. 610 ЦК України, порушенням зобов`язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов`язання (неналежне виконання).

Статтею 611 ЦК України передбачено, що у разі порушення зобов`язання настають правові наслідки, встановлені договором або законом, зокрема сплата неустойки.

За змістом ст. 549 ЦК України, неустойкою (штрафом, пенею) є грошова сума або інше майно, які боржник повинен передати кредиторові у разі порушення боржником зобов`язання.

Пенею є неустойка, що обчислюється у відсотках від суми несвоєчасно виконаного грошового зобов`язання за кожен день прострочення виконання.

За умовами п.7.5. договорів передбачено, що у разі порушення строкiв надання послуг виконавець сплачує пеню у розмірі 5% від цiни договору за кожен день затримки.

Позивач вважає, що відповідач у строк встановлений пп. 4.2.4 договорів не розпочав лісозаготівлю, тим самим порушив строки надання послуг, тому пред`явив до стягнення пеню в загальному розмірі 2012854,28 грн.

Суд звертає увагу, що обраховуючи пеню, позивач не приймав до уваги ціну договору, як то передбачено п. 7.5 договорів, а виходив з вартості лісозаготівельних послуг, вказаних у специфікаціях.

Водночас, кількіть днів прострочки позивач збільшив за рахунок того , що не врахував умови пп. 4.2.4 договорів, згідно якого розпочати роботи відповідач мав протягом п`яти робочих днів. Натомість обрахунок відповідач здійснював виходячи з п`яти календарних днів (т. 3 а.с. 72-80).

Строком є певний період у часі, зі спливом якого пов`язана дія чи подія, яка має юридичне значення ( ч. 1 ст. 251 ЦК України).

Суд вважає, що строки надання послуг, за порушення яких виконавець міг бути притягнений до відповідальності не є тотожними строку, з якого виконавець мав приступити до розробки лісосік. кількості днів прострочки, обрахованих від дати приймання-передачі лісосіки для розробки, до дати припинення договору - 22.04.2025 р (т.3 а.с. 50-59).

Суд враховує, що Технічними завдання до договорів сторони визначили строк надання послуг до 31.05.2025 р., і порушення саме цього строку з боку виконавця могло бути підставою для притягнення його до відповідальності у вигляді пені, згідно п. 7.5 договорів.

Таким чином, суд вважає, що вимоги позивач в частині стягнення пені є безпідставними та не підлягають задоволенню.

Відповідно до ч. 1 ст. 73 ГПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

Згідно частини 1 ст. 74 ГПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень.

Статтею 76 ГПК України визначено, що належними є докази, на підставі яких можна встановити обставини, які входять в предмет доказування. Суд не бере до розгляду докази, які не стосуються предмета доказування. Предметом доказування є обставини, які підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення.

Відповідно до ч. 1 ст. 77 ГПК України обставини, які відповідно до законодавства повинні бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування.

Статтею 86 ГПК України встановлено, що суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів.

Враховуючи вищевикладене, суд відмовляє в задоволенні позовних вимог Державного спеціалізованого господарського підприємства "Ліси України" в особі філії "Столичний лісовий офіс" Державного спеціалізованого господарського підприємства "Ліси України" в повному обсязі.

Судові витрати за результатами розгляду справи.

Відповідно до п.2 ч.1 ст.129 ГПК України судовий збір у спорах, що виникають при виконанні договорів та з інших підстав, покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог.

Враховуючи відмову в задоволенні позовних вимог, судовий збір покладається на позивача.

Керуючись статтями 123, 129, 233, 236 - 238, 240, 241 Господарського процесуального кодексу України, господарський суд,-

УХВАЛИВ:

В задоволенні позову відмовити.

Рішення господарського суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом двадцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Повне рішення складено: 03.04.26

Суддя Сікорська Н.А.

1 - до справи