ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ЧЕРКАСЬКОЇ ОБЛАСТІ
УХВАЛА

30 березня 2026 року Справа № 925/1407/25

Господарський суд Черкаської області у складі головуючого судді Васяновича А.В.,

секретар судового засідання Ібрагімова Є.Р.,

за участі представників сторін:

від позивача Левчук А.С. за довіреністю,

від відповідача Міняйло О.О. керівник,

від третьої особи не з`явився,

розглянувши у відкритому судовому засіданні справу

за позовом товариства з обмеженою відповідальністю «Черкасиенергозбут»,

м. Черкаси

до об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Жужоми

3», м. Черкаси

за участі третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні позивача:

акціонерного товариства «Черкасиобленерго» м. Черкаси,

про стягнення 45 290 грн. 88 коп.

ВСТАНОВИВ:

До Господарського суду Черкаської області звернулось з позовом товариство з обмеженою відповідальністю «Черкасиенергозбут» до об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Жужоми 3» про стягнення 45 290 грн. 88 коп. боргу за спожиту електричну енергію за період з 01 червня 2025 року по 30 вересня 2025 року, у зв`язку з неналежним виконанням відповідачем умов договору про постачання електричної енергії постачальником універсальних послуг №2 від 20 грудня 2022 року.

Ухвалою Господарського суду Черкаської області від 17 листопада 2025 року прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження у справі. Справу вирішено розглядати за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін.

Залучено акціонерне товариство «Черкасиобленерго» до участі у справі як третю особу, що не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні позивача.

Ухвалою суду від 15 грудня 2025 року поновлено відповідачу пропущений процесуальний строк, встановлений законом, для подання відзиву на позов. Справу №925/1407/25 вирішено розглядати у порядку спрощеного позовного провадження з повідомленням сторін. Розгляд справи по суті призначено на 11 год. 30 хв. 19 січня 2026 року.

Ухвалою суду від 19 січня 2026 року, занесеною до протоколу судового засідання, суд оголосив перерву до 12 год. 00 хв. 06 лютого 2026 року.

Однак, судове засідання призначене на 12 год. 00 хв. 06 лютого 2026 року не відбулося, у зв`язку з перебуванням головуючого судді по даній справі з 28 січня 2026 року на лікарняному.

Ухвалою суду від 16 лютого 2026 року, суд призначив розгляд справи по суті на 10 год. 00 хв. 05 березня 2026 року.

Ухвалою суду, занесеною до протоколу судового засідання від 05 березня 2026 року, вирішив клопотання позивача про витребування доказів залишити без задоволення, а клопотання третьої особи задовольнив та відклав розгляд справи по суті на 11 год. 00 хв. 30 березня 2026 року.

Третя особа у судове засідання не з`явилася.

В судовому засіданні, що відбулося 30 березня 2026 року судом було оголошено вступну та резолютивну частини ухвали зі справи №925/1407/25.

Під час розгляду справи встановлено, що рішенням місцевого господарського суду від 12 листопада 2025 року зі справи №925/222/25 позов об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Жужоми 3» до акціонерного товариства «Черкасиобленерго» задоволено частково. Зобов`язано акціонерне товариство «Черкасиобленерго» здійснити перерахунок обсягів розподіленої електричної енергії об`єднанню співвласників багатоквартирного будинку «Жужоми 3» згідно з договором споживача про надання послуг з розподілу електричної енергії №7282 від 01 грудня 2022 року на підставі фактичних показників лічильників електричної енергії типу NIK 2303 LARKIT №8499507 та типу NIK 2303 LARKIT №8499558, без урахування показників загальнобудинкових лічильників електричної енергії типу NIK 2303 LARKIT №8044557 та типу NIK 2303 LARKIT №8047850, за період з 01 грудня 2022 року до дати ухвалення рішення у справі.

У позові об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Жужоми 3» до акціонерного товариства «Черкасиобленерго2 про визнання недійсними пунктів (№з/п) 1.1 (що стосується лічильника типу NIK 2303 LARKIT №8044557), 1.2 (що стосується лічильника типу NIK 2303 LARKIT №8047850) Додатку 3 (Відомості про розрахункові засоби комерційного обліку активної та реактивної електричної енергії) до договору споживача про надання послуг з розподілу електричної енергії №7282 від 01 грудня 2022 року , укладеного між акціонерним товариством «Черкасиобленерго» в особі відокремленого структурного підрозділу «Черкаська міська філія» та об`єднанням співвласників багатоквартирного будинку «Жужоми 3» з дати укладення відмовлено.

Вказане рішення суду на даний час не набрало законної сили.

Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 26 березня 2026 року продовжено строк розгляду апеляційних скарг об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Жужоми 3» та відокремленого структурного підрозділу «Черкаські міські енергетичні мережі» акціонерного товариства «Черкасиобленерго» на рішення господарського суду Черкаської області від 12 листопада 2025 у справі № 925/222/25. Оголошено перерву до 11 год. 00 хв. 07 травня 2026 року.

Під час розгляду справи № 925/222/25 судом було встановлено, що між сторонами виникло майново-господарське зобов`язання на підставі договору споживача про надання послуг з розподілу електричної енергії №7282 від 01 грудня 2022 року;

Позивач є споживачем електричної енергії у багатоквартирному будинку в м. Черкаси по вул. Жужоми Сержанта, 3. Площадки комерційного обліку електричної енергії (ЕІС): код 62Z364 лічильник №8044557 тип NIK 2303; ЕІС код 62Z318 лічильник №8047850 тип NIK 2303; ЕІС код 62Z799 лічильник №8499507 тип NIK 2303; ЕІС код 62Z109 лічильник №8499558 тип NIK 2303;

Лічильники №8044557 та №8047850 є загальнобудинковими та обліковують електричну енергію як у місцях загального користування, ліфтах, насосною станцією, тепловим пунктом, так і індивідуальними побутовими споживачами у квартирах мешканців будинку;

Лічильники №8499507 та №8499558 обліковують електричну енергію спожиту виключно у місцях загального користування, ліфтах, насосною станцією, тепловим пунктом;

У багатоквартирному будинку по вул. Жужоми, 3 у м. Черкаси укладено договори про розподіл електричної енергії зі 120 індивідуальними споживачами (власниками квартир);

Обсяг споживання електричної енергії у будинку є розподіленим між квартирами та місцями загального користування;

Автоматизована система комерційного обліку електричної енергії (АСКОЕ) у будинку не встановлена;

Позивач передає відповідачу покази двох лічильників №8499507 та №8499558 про обсяги спожитої/розподіленої електричної енергії за користування засобами освітлення будинку у місцях загального користування, ліфтах, насосній станції, тепловому пункті;

Відповідач при складанні актів про фактичне надання послуг позивачу з розподілу електричної енергії з січня 2023 року до січня 2025 року використовує покази чотирьох лічильників: №8044557, №8047850, №8499507, №8499558;

Відповідач для розрахунку спожитої електричної енергії у місцях загального користування позивача використовує дані загальнобудинкових лічильників №8044557 та №8047850, які обліковують всю розподілену електричну енергію всім споживачам, електроустановки яких розміщені у багатоквартирному будинку.

При ухваленні вказаного рішення судом, зокрема, було враховано висновки Верховного Суду у справах, що за змістом та характером спірних правовідносин є подібними, а саме:

У постанові від 12 червня 2024 року у справі № 922/3886/23 Верховний Суд дійшов таких висновків:

Експлуатаційна відповідальність ОСББ за технічний стан внутрішньобудинкових мереж на ділянці до вхідних клем вузла обліку побутового споживача не передбачає своїм наслідком використання в розрахунках показів загальнобудинкових лічильників, які відображають і споживання індивідуальних побутових споживачів, що мають окремі комерційні засоби обліку, у спосіб, що покладає на ОСББ обов`язок з оплати споживання понад обсяги споживання на технічні потреби, оскільки це не відповідає пунктам 8.2.5- 8.2.7 ПРЕЕЕ щодо застосування відповідальності за можливе безоблікове споживання електричної енергії, компенсація вартості якої у такому випадку безпідставно автоматично покладатиметься на ОСББ

З огляду на наведене, Верховний Суд акцентує увагу на тому, що розрахунки між АТ «Харківобленерго» та ОСББ «Драгоманова 6Б» за спожиту електроенергію повинні здійснюватися на підставі показань лічильників, які безпосередньо приєднані до електрообладнання, яке знаходиться у власності ОСББ. До вказаного електрообладнання відносяться пристрої забезпечення освітлення місць загального користування, роботи ліфтів, сантехнічного обладнання тощо. Загальнобудинкові засоби обліку, які не приєднані до точки обліку одного об`єкта (електрообладнання ОСББ), а, навпаки, враховують дані щодо споживання електричної енергії з багатьох точок (квартири, місця загального користування), не можуть бути розрахунковими та використовуватися для розрахунків між АТ «Харківобленерго» та ОСББ «Драгоманова 6Б». Поряд з цим зазначені загальнобудинкові лічильники можуть використовуватися як технічні для контролю обсягів споживання електроенергії на об`єкті (в будинку) в цілому

Аналогічна правова позиція викладена у постановах від 10. Листопада 2022 у справі №922/2666/21 та від 10.04.2024 у справі №922/1242/23.

В зв`язку з чим суд вважає, що оскільки у багатоквартирному будинку споживачі мають різні точки продажу електричної енергії, переходу права власності на неї та різні тарифні групи, відповідно вони не можуть обліковуватися одним лічильником, а отже ОСББ не повинно розраховуватися по лічильнику, який обліковує дві різні групи споживання. ОСББ є формою управління будинком, отже, мешканці будинку, де створено ОСББ, не є субспоживачами у розумінні пункту 1.1.2 ПРРЕЕ, останні є побутовими споживачами, які використовують електричну енергію для задоволення власних побутових потреб на підставі окремих договорів про користування електричною енергією з електропостачальником.

У постанові від 10 квітня 2024 року у справі №922/1242/23 Верховний Суд навів такі висновки:

ОСББ не є власником та користувачем цих мереж, не закуповує в точці вводу в будинок електричну енергію та не перепродає її мешканцям квартир, оскільки ОСББ не є оператором систем розподілу та постачальником електричної енергії, не має ліцензії на право перепродажу електричної енергії. Обов`язок ОСББ з ремонту та утримання у належному стані внутрішньобудинкових електричних мереж не пов`язаний із визначенням точки розподілу електричної енергії різним споживачам в будинку.

Враховуючи встановлені обставини щодо наявності оформлених ЕІС-кодів на кожну квартиру, Верховний Суд погодився з висновками апеляційного суду про те, що електроенергія від постачальника передається до кожної квартири в точці, на який оформлено ЕІС-код на квартиру (там же розміщені і поквартирні лічильники, які розташовані на сходових клітках будинку). Так само точка розподілу електричної енергії від постачальника до ОСББ розташована в місцях розташування точок, на які оформлені відповідні ЕІС-коди точок, та які пов`язані з лічильниками електроенергії на електрозабезпечення ліфту, лампочок освітлення місць загального користування, бойлерної та насосної станції.

Оскільки надходження електричної енергії тільки до точок вводу в будинок не забезпечує можливості отримання мешканцями квартир необхідного обсягу електричної енергії, то твердження АТ «Харківобленерго» про те, що всім мешканцям будинку електрична енергія постачається до точки вводу в будинок, Верховний Суд вважав такими, що суперечить приписам пункту 2.1.1 ПРРЕЕ, абзацом 1 якого передбачено, що результатом розподілу (передачі) електричної енергії на роздрібному ринку є забезпечення можливості отримання відповідним суб`єктом роздрібного ринку електричної енергії необхідного обсягу електричної енергії та рівня електричної потужності із забезпеченням параметрів якості електропостачання, які відповідають установленим стандартам та категорії надійності електрозабезпечення відповідно до договору в точках приєднання електроустановок учасників роздрібного ринку

Верховний Суд звертав увагу на те, що АТ «Харківобленерго» здійснює постачання електричної енергії власникам квартир до точки вводу в кожну квартиру, тобто і після загальнобудинкових лічильників, що також узгоджується з приписами абзацу 2 пункту 2.1.1 Правил роздрібного ринку електричної енергії

Експлуатаційна відповідальність ОСББ «Салтівське Шосе, 264 М» за технічний стан внутрішньобудинкових мереж на ділянці до вхідних клем вузла обліку побутового споживача не передбачає своїм наслідком використання в розрахунках показів загальнобудинкових лічильників, які відображають і споживання індивідуальних побутових споживачів, що мають окремі комерційні засоби обліку, у спосіб, що покладає на ОСББ обов`язок з оплати споживання понад обсяги споживання на технічні потреби, оскільки це не відповідає пунктам 8.2.5-8.2.7 ПРЕЕЕ щодо застосування відповідальності за можливе безоблікове споживання електричної енергії, компенсація вартості якої у такому випадку безпідставно автоматично покладатиметься на ОСББ".

У постанові від 25 жовтня 2022 рокуу справі № 922/2699/21 Верховний Суд дійшов таких висновків:

Отже, суди першої та апеляційної інстанцій, відмовляючи у задоволенні позовних вимог за первісним позовом щодо визнання укладеними додатків № 2 та № 3.1, дійшли висновку, що розрахунки між АТ «Харківобленерго» та ОСББ «Салтівський 264 К» за спожиту електроенергію повинні здійснюватися на підставі показань лічильників, які безпосередньо приєднані до електрообладнання, яке знаходиться у власності ОСББ «Салтівський 264 К». Так, до такого електрообладнання відносяться пристрої забезпечення освітлення місць загального користування, роботи ліфтів, сантехнічного обладнання тощо. Загальнобудинкові засоби обліку, які не приєднані до точки обліку одного об`єкта (електрообладнання ОСББ), а навпаки, враховують дані щодо споживання електричної енергії з багатьох точок (квартири, місця загального користування), отже не можуть бути розрахунковими та використовуватися для розрахунків між АТ «Харківобленерго» та ОСББ «Салтівський 264 К». Зазначені загальнобудинкові лічильники можуть використовуватися як технічні для контролю обсягів споживання електроенергії на об`єкті (в будинку) в цілому».

Відповідно до правових висновків, викладених у постановах Верховного Суду від 11 вересня 2018 року у справі №920/208/17 та від 18 липня 2018 року у справі №920/422/17, використання лічильників, що обліковують електроенергію на технічні цілі ОСББ, як розрахункових, за умови наявності їх у проектних рішеннях, можливе без внесення будь-яких змін до проектних рішень щодо виключення з них загальнобудинкових лічильників. Загальнобудинкові лічильники, зазначені у проектних рішеннях з електрифікації будинку, можуть використовуватися як технічний засіб для контролю обсягів електроспоживання відповідного багатоквартирного житлового будинку.

У постанові Верховного Суду від 14 грудня 2021 року у справі №922/3767/20 викладено правову позицію щодо використання загальнобудинкових засобів обліку електричної енергії з метою обліку спожитої ОСББ електроенергії, за змістом якої розрахунки за спожиту електричну енергію (комерційні розрахунки) повинні здійснюватися на підставі показань лічильника, приєднаного до електрообладнання, що знаходиться на території власника або користувача об`єкта нерухомості. Тобто розрахунки між ОСББ та Акціонерним товариством «Харківобленерго» за спожиту електричну енергію повинні здійснюватися на підставі показань лічильників, які безпосередньо приєднані до електрообладнання, яке знаходиться у власності ОСББ. До такого електрообладнання належать пристрої забезпечення освітлення місць загального користування, роботи ліфтів тощо.

Згідно з висновками Верховного Суду, викладеними у постанові від 14 грудня 2021 року у справі №922/3767/20, використання АТ «Харківобленерго» загальнобудинкових засобів обліку електричної енергії, які містить додаток № 3.1 до договору, з метою обліку спожитої ОСББ електроенергії суперечить, зокрема, пункту 2.3.2 ПРРЕЕ, пункту 5.1.10 Кодексу комерційного обліку електричної енергії; вказані у спірному додатку №3.1 до договору лічильники товариство та підприємство мають можливість використовувати як технічні (контрольні) засоби обліку з метою контролю споживання електричної енергії, аналізу втрат електричної енергії у власних електричних мережах тощо, як це передбачено Правилами.

З урахуванням норм Закону України «Про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку», Закону України «Про житлово-комунальні послуги» та постанови Кабінету Міністрів України від 01 червня 2011 року № 869 «Про забезпечення єдиного підходу до формування тарифів на житлово-комунальні послуги» Верховний Суд у справі №922/3767/20 виснував, що електрична енергія, яка витрачається на технічні (загальні) потреби освітлення місць загального використання, ліфти, насосні станції підкачки води та інше, входить до комунальної послуги з утримання будинків і споруд та прибудинкових територій. Саме за комунальну електроенергію сплачує об`єднання співвласників багатоквартирного будинку. Оплата будь-якої іншої електричної енергії, яка витрачається не на технічні цілі, зазначеними законодавчими актами не передбачена.

Визначаючи правовий статус ОСББ у відносинах на ринку електричної енергії, Верховний Суд у постанові від 30 листопада 2022 року у справі №916/3837/21 дійшов висновку, що ОСББ не є фізичною особою чи фізичною особою-підприємцем, а як юридична особа ОСББ не має свого власного споживання. ОСББ, згідно норм чинного законодавства, сприяє отриманню співвласниками багатоквартирного будинку комунальних послуг, зокрема постачанню та розподілу електричної енергії. Ця електрична енергія постачається у багатоквартирний будинок виключно задля функціонування спільного майна співвласників (зокрема інженерно-технічних систем будинку, як то роботи індивідуального теплового пункту, котелень, підкачувальних насосів тощо) та для задоволення побутових (спільно-побутових) потреб співвласників (зокрема електропостачання ліфтів, освітлення місць загального користування та прибудинкової території тощо)

Отже, суд вказав, що ОСББ має особливий статус, відмінний від інших юридичних осіб, оскільки створюється та функціонує як непідприємницьке товариство згідно окремого спеціалізованого Закону України «Про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку», має статус неприбутковості, та не є суб`єктом господарювання, не використовує електричну енергію для власних потреб.

Отже, ОСББ в частині споживання електричної енергії на побутові потреби по аналогії закону підпадає під визначення «колективний побутовий споживач» електроенергії, у випадку, коли ці організації об`єднують мешканців у багатоквартирних будинках та діють в їхніх інтересах для забезпечення комфортних умов проживання у будинку.

Вказане, водночас, на переконання суду, не зумовлює застосування до правовідносин сторін норм ПРРЕЕ, що регулюють взаємовідносини та розрахунки в умовах колективного побутового споживача, зокрема норм підпункту 10.2.7. пункту 10.2. ПРРЕЕ про те, що точка розподілу електричної енергії споживачу на території колективного побутового споживача збігається з точкою розподілу електричної енергії колективному побутовому споживачу; чи можливості виконання колективним побутовим споживачем функцій постачальника послуг комерційного обліку і складення балансу обсягу електричної енергії у технологічних електричних мережах (пп. 10.2.8 п. 10.2 ПРРЕЕ); чи підпунктів 10.2.9, 10.2.10. пункту 10.2. ПРРЕЕ, які регулюють порядок розрахунків відповідно до умов тристороннього договору про постачання та розподіл електричної енергії на території колективного побутового споживача; чи підпункту 10.2.11 пункту 10.2. ПРРЕЕ щодо обов`язку колективного побутового споживача відключити на вимогу постачальника електричної енергії електроустановки споживача на території колективного побутового споживача.

Також судом було встановлено, що відповідач надає послуги з розподілу електричної енергії побутовим споживачам (власникам квартири) до точки входу у їхні квартири, тобто і після загальнобудинкових приладів обліку. Аналогічно відповідач надає послуги з розподілу електричної енергії до точки приєднання електроустановок позивача також після загальнобудинкових лічильників.

Позивач передає відповідачу покази двох лічильників №8499507 та №8499558 про обсяги спожитої/розподіленої електричної енергії за користування засобами освітлення будинку у місцях загального користування, ліфтах, насосній станції, тепловому пункті.

Відповідач при складанні актів про фактичне надання послуг позивачу з розподілу електричної енергії з січня 2023 року до січня 2025 року використовує площадки комеріцйного обліку та покази чотирьох лічильників: №8044557, №8047850, №8499507, №8499558;

Отримавши акти про фактичне надання послуг з розподілу електричної енергії за січень 2023 року січень 2025 року, позивач виявив невідповідність фактичної кількості розподіленої електричної енергії, даним які вказані в актах.

Відповідач, визначаючи обсяг спожитої позивачем електричної енергії при складанні актів про фактичне надання послуг з розподілу електричної енергії, з січня 2023 року до січня 2025 року використовує дані загальнобудинкових лічильників №8044557 та №8047850, які обліковують всю розподілену електричну енергію всім споживачам, електроустановки яких розміщені у багатоквартирному будинку.

Відповідач безпідставно пов`язує балансову належність та експлуатаційну відповідальність мереж з точкою розподілу електричної енергії та точкою комерційного обліку електричної енергії.

ОСББ не є власником та користувачем цих мереж, не закуповує в точці вводу в будинок електричну енергію та не перепродає її мешканцям квартир, оскільки ОСББ не є оператором систем розподілу чи постачальником електричної енергії. Обов`язок ОСББ з ремонту та утримання у належному стані внутрішньобудинкових електричних мереж не пов`язаний із визначенням точки розподілу електричної енергії різним споживачам в будинку.

Надходження електричної енергії тільки до точок вводу в будинок не забезпечує можливості отримання мешканцями квартир необхідного обсягу електричної енергії.

Використання загальнобудинкових засобів обліку електричної енергії №8044557, №8047850, які вказані у Додатку № 3 укладеного сторонами договору, з метою комерційного обліку спожитої ОСББ електроенергії суперечить, зокрема, пункту 2.3.2 ПРРЕЕ, пункту 5.1.10 Кодексу комерційного обліку електричної енергії.

Вказані у Додатку №3 до договору лічильники №8044557, №8047850 сторони мають можливість використовувати як технічні (контрольні) засоби обліку з метою контролю споживання електричної енергії, аналізу втрат електричної енергії у власних електричних мережах тощо, як це передбачено ПРРЕЕ.

Електрична енергія, яка витрачається на технічні (загальні) потреби освітлення місць загального використання, ліфти, насосні станції підкачки води та інше, входить до комунальної послуги з утримання будинків і споруд та прибудинкових територій. Саме за комунальну електроенергію сплачує об`єднання співвласників багатоквартирного будинку. Оплата будь-якої іншої електричної енергії, яка витрачається не на технічні цілі, законодавством не передбачена.

Суд вказав, що розрахунки за спожиту електричну енергію (комерційні розрахунки) повинні здійснюватися на підставі показань лічильника, приєднаного до електрообладнання, що знаходиться на території власника або користувача об`єкта нерухомості (квартири, будинку тощо).

За відсутності у будинку автоматичної системи комерційного обліку електричної енергії розрахунки між позивачем та відповідачем за спожиту електроенергію повинні здійснюватися на підставі показань лічильників, які безпосередньо приєднані до електрообладнання позивача: лічильники NIK 2303 LARKIT 8499507 та NIK 2303 LARKIT8499558.

Загальнобудинкові лічильники №8044557, №8047850, які передбачені проектним рішенням на будинок, можуть застосовуватися лише як технічний прилад обліку для контролю за рівнем електроспоживання та виявлення понаднормативних втрат електричної енергії у внутрішньобудинкових електричних мережах відповідного багатоквартирного житлового будинку.

В ОСББ не виникає обов`язок сплачувати за електроенергію, спожиту власниками квартир для особистих індивідуальних побутових потреб.

Правовідносини між сторонами виникли з моменту укладання договору споживача про надання послуг з розподілу електричної енергії №7282 від 01 грудня 2022 року. З моменту початку виконання сторонами договору розпочалося порушення відповідачем права позивача.

З моменту укладення договору сторони не змінювали прилади обліку, що використовуються для визначення обсягу спожитої електричної енергії, що дає можливість на підставі приладів обліку установити фактичний обсяг спожитої електричної енергії у місцях загального користування багатоквартирного будинку, ліфтах, насосній станції та тепловому пункті з моменту початку порушення до моменту ухвалення судом рішення у справі.

Отже, суд дійшов висновку, що здійснення відповідачем перерахунку обсягів розподіленої позивачу електричної енергії здатне в повній мірі відновити становище, яке існувало до порушення права позивача та може повно і ефективно захистити право позивача на належний облік оператором системи розподілу електричної енергії та сплату за фактично спожиту електричну енергію.

При зверненні до суду з позовом по справі №925/1407/25 позивач зазначав, що з 01 січня 2019 року на території Черкаської області розпочав діяльність оператор системи розподілу - ПAT «Черкасиобленерго» на підставі ліцензії про розподіл електричної енергії на підставі Постанови НКРЕКП №1447 від 16 листопада 2018 року «Про видачу ПAT «Черкасиобленерго» ліцензії з розподілу електричної енергії та анулювання ліцензій з передачі електричної енергії місцевими (локальними) електричними мережами і постачання електричної енергії за регульованим тарифом».

Відповідно до абз. 2 п. 5 Постанови НКРЕКП № 312 від 14 березня 2018 року (далі - Постанова), з дати набрання чинності договором споживача про надання послуг з розподілу (передачі) електричної енергії ОСР (ОСП) надає послуги комерційного обліку споживачам, точки комерційного обліку яких улаштовані на території його ліцензованої діяльності, відповідно до Кодексу комерційного обліку електричної енергії, затвердженого постановою НКРЕКП від 14 березня 2018 року № 311. Пунктом 4.12 ПРРЕЕ передбачено, що розрахунки між споживачем та електропостачальником (іншими учасниками роздрібного ринку, якщо вони беруть участь у розрахунках) здійснюються згідно з даними, отриманими від адміністратора комерційного обліку в порядку, передбаченому Кодексом комерційного обліку, про обсяги поставленої, розподіленої (переданої) та купленої електричної енергії.

На даний час, на підставі пункту 5 Постанови НКРЕКП № 312 від 14 березня 2018 року, функції адміністратора комерційного обліку на роздрібному ринку електричної енергії, у тому числі адміністрування процедури зміни постачальника електричної енергії у межах території ліцензованої діяльності, виконує відповідний ОСР, у даному випадку АТ «Черкасиобленерго».

Таким чином всі розрахунки між ОСББ «Жужоми 3» та ТОВ «Черкасиенергозбут» здійснюються за даними отриманими від оператора системи розподілу відокремленого структурного підрозділу «Черкаські міські енергетичні мережі» АТ «Черкасиобленерго».

ТОВ «Черкасиенергозбут» з метою підтвердження обсягів споживання електричної енергії боржником, надіслало оператору системи розподілу відокремленому структурному підрозділу «Черкаські міські енергетичні мережі» АТ «Черкасиобленерго» листи вих. № 19Ц-4605-2025 від 10 липня 2025 року та вих. № 19Ц-7110-2025 від 23 жовтня 2025 року.

Відокремлений структурний підрозділ «Черкаські міські енергетичні мережі» АТ «Черкасиобленерго» листами вих. № 4103/24/2025 від 22 липня 2025 року та вих. № 5381/24/2025 від 28 жовтня 2025 року повідомив ТОВ «Черкасиенергозбут», що ОСББ «Жужоми 3» дійсно спожило електричну енергію в наступних обсягах: у червні 2025 року в обсязі 6 597 кВт*год; у липні 2025 року в обсязі 2 357 кВт*год; у серпні 2025 року в обсязі 3 117 кВт*год; у вересні 2025 року в обсязі 3 485 кВт*год.

Отже, на підставі даних АТ «Черкасиобленерго» за період з 01 червня 2025 року по 30 вересня 2025 року, ТОВ «Черкасиенергозбут» було здійснено розрахунок вартості спожитої відповідачем електричної енергії.

Проте, як вже зазначалося вище рішенням суду зобов`язано АТ «Черкасиобленерго» здійснити перерахунок обсягів розподіленої електричної енергії об`єднанню співвласників багатоквартирного будинку «Жужоми 3» в тому числі і за спірний період.

Згідно з приписами п. 5 ч. 1 ст. 227 ГПК України суд зобов`язаний зупинити провадження у справі у випадку об`єктивної неможливості розгляду цієї справи до вирішення іншої справи, що розглядається в порядку конституційного провадження, адміністративного, цивільного, господарського чи кримінального судочинства, - до набрання законної сили судовим рішенням в іншій справі; суд не може посилатися на об`єктивну неможливість розгляду справи у випадку, коли зібрані докази дозволяють встановити та оцінити обставини (факти), які є предметом судового розгляду.

Провадження у справі зупиняється у випадках, встановлених пунктом 5 частини першої статті 227 цього Кодексу - до набрання законної сили судовим рішенням, від якого залежить вирішення справи (п. 4 ч. 1 ст. 229 ГПК України).

Тобто метою зупинення провадження у справі до розгляду іншої справи є виявлення обставин, підстав, фактів тощо, які не можуть бути з`ясовані та встановлені в цьому процесі, але мають значення для справи, провадження у якій зупинено.

Сама по собі взаємопов`язаність двох справ ще не свідчить про неможливість розгляду однієї справи до прийняття рішення в іншій справі. Підставою для зупинення провадження у справі є не лише існування іншої справи на розгляді в суді та припущення про те, що рішення в ній має значення для справи, що розглядається, а саме неможливість її розгляду до вирішення іншої справи.

Здійснюючи тлумачення вказаних норм процесуального права, Верховний Суд у складі суддів об`єднаної палати Касаційного господарського суду у п. п. 8.11, 8.12 постанови від 01 березня 2024 року у справі № 910/17615/20 сформулював висновок про те, що, по-перше, провадження у справі слід зупиняти лише за наявності беззаперечних підстав для цього; по-друге, під неможливістю розгляду справи до вирішення іншої справи необхідно розуміти те, що обставини, які розглядаються в такій справі, не можуть бути встановлені судом самостійно через обмеженість своєї юрисдикції щодо конкретної справи внаслідок непідвідомчості, обмеженості предметом позову, неможливості розгляду тотожної справи, черговості розгляду вимог тощо; по-третє, обов`язкова пов`язаність справи, що зупиняється, з іншою, в якій суд встановлює обставини, що впливають чи можуть вплинути на докази у цій справі, зокрема, факти, що мають преюдиційне значення.

Отже, для вирішення питання про зупинення провадження у справі з огляду на вимоги п. 5 ч. 1 ст. 227 ГПК України суд повинен у кожному конкретному випадку з`ясувати: чи існує вмотивований зв`язок між предметом судового розгляду у справі, яка розглядається судом, з предметом доказування в конкретній іншій справі, що розглядається в порядку конституційного провадження, адміністративного, цивільного, господарського чи кримінального судочинства; чим обумовлюється об`єктивна неможливість розгляду цієї справи з вказівкою на обставини, які встановлюються судом в іншій справі (постанова Верховного Суду у складі об`єднаної палати Касаційного цивільного суду від 14 лютого 2022 року у справі № 357/10397/19).

Судом враховано, що вказані вище справи є взаємопов`язаними.

Від рішення суду зі справи №925/222/25 залежить вирішення справи №925/1407/25.

Зібрані у справі докази не дозволяють самостійно встановити та оцінити судом обставини (факти), які є предметом судового розгляду, оскільки за рішенням суду саме оператор системи розподілу має здійснити перерахунок обсягів розподіленої позивачу електричної енергії в спірний період.

Отже, для повного та всебічного розгляду даної справи, провадження у справі №925/1407/25 слід зупинити до набрання рішення суду зі справи № 925/222/25 законної сили.

Враховуючи вищенаведене, та керуючись п.5 ч.1 ст.227, ст.ст. 234, 235 ГПК України, суд

УХВАЛИВ:

1. Провадження у справі №925/1407/25 зупинити до набрання законної сили судовим рішенням Господарського суду Черкаської області від 12 листопада 2025 року зі справи №925/222/25.

2. Копію ухвали надіслати учасникам судового провадження.

Ухвала набирає законної сили в порядку визначеному ст. 235 ГПК України та може бути оскаржена до Північного апеляційного господарського суду в порядку та строки визначені ст.ст. 255-257 ГПК України.

Повний текст ухвали складено 06 квітня 2026 року.

Суддя А.В.Васянович