ЦЕНТРАЛЬНИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ
ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
У Х В А Л А

про залишення апеляційної скарги без руху

27.03.2026 м. Дніпро Справа № 908/3456/25

Центральний апеляційний господарський суд у складі головуючого судді Фещенко Ю.В. (суддя-доповідач),

розглянувши в приміщенні Центрального апеляційного господарського суду матеріали апеляційної скарги Національної спілки художників України

на рішення Господарського суду Запорізької області від 11.02.2026 (ухвалене суддею Боєвою О.С. у м. Запоріжжі, повне рішення складене 12.02.2026) у справі №908/3456/25

за позовом: Концерну "Міські теплові мережі" (м. Запоріжжя)

до відповідача: Національної спілки художників України (м. Київ)

про стягнення суми 255257 грн 36 коп.,

ВСТАНОВИВ:

Рішенням Господарського суду Запорізької області від 11.02.2026 у справі №908/3456/25:

- позов задоволено;

- стягнуто з Національної спілки художників України на користь Концерну "Міські теплові мережі" 255257 грн 36 коп. заборгованості та 3063 грн 09 коп. витрат зі сплати судового збору;

- повернуто Концерну "Міські теплові мережі" з Державного бюджету України суму 1781 грн 71 коп. судового збору (надмірно сплаченого), перерахованого за платіжною інструкцією №2386 від 21.03.2025 на суму 2422 грн 40 коп.

Не погодившись з вказаним рішенням, 23.03.2026 Національна спілка художників України звернулась до Центрального апеляційного господарського суду за допомогою системи "Електронний суд" з апеляційною скаргою (вх № суду 49367 від 24.03.2026), в якій просить скасувати рішення Господарського суду Запорізької області від 11.02.2026 у справі №908/3456/25 та у задоволенні позовних вимог Концерну "Міські теплові мережі" відмовити у повному обсязі.

Також у скарзі заявлено клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження, яке обґрунтовано тим, що строк був пропущений з поважних причин, у зв`язку з постійними обстрілами та тривалими відключеннями електроенергії у місті Києві.

Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 24.03.2026 для розгляду справи визначена колегія суддів у складі: головуючого судді - Фещенко Ю.В. (доповідач), суддів - Золотарьової Я.С., Мартинюка С.В.

Відповідно до частини 6 статті 260 Господарського процесуального кодексу України питання про залишення апеляційної скарги без руху суддя-доповідач вирішує протягом п`яти днів з дня надходження апеляційної скарги.

Дослідивши матеріали апеляційної скарги та додані до неї документи, суд дійшов висновку, що подана апеляційна скарга не відповідає вимогам Глави 1 Розділу IV Господарського процесуального кодексу України з огляду на наступне.

За змістом частини 3 статті 260 Господарського процесуального кодексу України апеляційна скарга залишається без руху у випадку, якщо вона подана після закінчення строків, встановлених статтею 256 цього Кодексу, і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку, або якщо підстави, вказані нею в заяві, визнані неповажними.

Тобто, законодавець не передбачив обов`язок суду автоматично поновлювати пропущений строк за наявності відповідного клопотання заявника, оскільки в кожному випадку суд має чітко визначити - з якої саме поважної причини такий строк було порушено скаржником, та чи підлягає він поновленню.

Клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження повинно містити обґрунтування поважності причин пропуску такого строку (з посиланням на відповідні докази, які подаються апеляційному господарському суду на загальних підставах).

У клопотанні скаржник просить поновити пропущений процесуальний строк на апеляційне оскарження рішення суду.

Відповідно до висновків, наведених у постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Касаційного господарського суду від 03.12.2024 у справі № 911/1806/22 клопотання чи заява про відновлення процесуального строку повинна містити роз`яснення причин пропуску і підстави, з яких заявник вважає ці причини поважними. В клопотанні чи заяві повинні бути докази того, що здійснити відповідні процесуальні дії у визначений строк у заявника не було можливості. Поважними причинами визнаються лише такі обставини, які є об`єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення сторони та пов`язані з дійсними істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення сторонами у справі процесуальних дій та підтверджені належними доказами.

Апелянтом не наведено обґрунтованих доводів і не підтверджено доказами об`єктивних підстав, що призвели до пропуску строку на оскарження рішення суду.

Так, скаржник мав звернутись з апеляційною скаргою у строк до 04.03.2026 включно. Однак зі скаргою звернуся лише 23.03.2026, тобто з пропуском строку на її подання на 18 днів.

В обґрунтування поважності причин пропущеного процесуального строку на апеляційне оскарження скаржник послався на обстріли та тривалі відключеннями електроенергії у місті Києві.

У силу вимог частини 4 статті 236 Господарського процесуального кодексу України питання поновлення процесуального строку у випадку його пропуску з причин, пов`язаних із запровадженням воєнного стану в Україні, вирішується у кожному конкретному випадку з урахуванням доводів, наведених у заяві про поновлення такого строку. Сам по собі факт запровадження воєнного стану в Україні не може бути підставою для поновлення процесуального строку. Такою підставою можуть бути обставини, що виникли внаслідок запровадження воєнного стану та унеможливили виконання учасником судового процесу процесуальних дій протягом установленого законом строку (постанова Великої Палати Верховного Суду від 10.11.2022 у справі 990/115/22).

Отже, поновлення пропущеного процесуального строку можливо лише у тому разі, якщо учасник справи доведе у заяві про поновлення такого строку наявність обставин, які виникли внаслідок запровадження воєнного стану та унеможливили своєчасне виконання процесуальної дії.

У даному випадку, обставини, зазначені скаржником у клопотанні самі по собі не є безумовною підставою для поновлення процесуального строку і не свідчать про наявність наслідкового зв`язку між цими обставинами та неможливістю виконати процесуальну дію з подання ним апеляційної скарги у строки, передбачені Господарським процесуальним кодексом України.

Таким чином, причини для поновлення строку на апеляційне оскарження, вказані скаржником не являються поважними.

Крім того, згідно з пунктом 3 статті 258 Господарського процесуального кодексу України до апеляційної скарги додаються: 1) довіреність або інший документ, що посвідчує повноваження представника, якщо скарга подана представником і в справі немає підтвердження його повноважень; 2) докази сплати судового збору; 3) докази надсилання копії скарги іншій стороні у справі з урахуванням положень статті 42 цього Кодексу; 4) докази, що підтверджують дату отримання копії оскаржуваного судового рішення суду першої інстанції, за наявності.

Порядок та розмір справляння судового збору встановлений Законом України "Про судовий збір" № 3674-VІ від 08.07.2011 (зі змінами та доповненнями).

Частиною 1 статті 4 Закону України "Про судовий збір" передбачено, що судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду,- у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Відповідно до підпункту 1 пункту 2 частини 2 статті 4 Закону України "Про судовий збір" ставка судового збору за подання позовної заяви майнового характеру становить 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб і не більше 350 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Згідно з підпунктом 4 пункту 2 частини 2 статті 4, частини 4 статті 6 Закону України "Про судовий збір" ставка судового збору за подання апеляційної скарги на рішення господарського суду встановлюється у розмірі 150 відсотків ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви, іншої заяви і скарги. Якщо скаргу (заяву) подано про перегляд судового рішення в частині позовних вимог (сум, що підлягають стягненню за судовим рішенням), судовий збір за подання скарги (заяви) вираховується та сплачується лише щодо перегляду судового рішення в частині таких позовних вимог (оспорюваних сум).

Апеляційним судом враховано, що позивач звернувся з позовом у цій справі в 2025 році.

Статтею 7 Закону України "Про Державний бюджет України на 2025 рік" встановлено прожитковий мінімум на одну особу в розрахунку на місяць з 01.01.2025 для працездатних осіб у розмірі 3 028 грн 00 коп.

За приписами частини 3 статті 4 Закону України "Про судовий збір" при поданні до суду процесуальних документів, передбачених частиною другою цієї статті, в електронній формі - застосовується коефіцієнт 0,8 для пониження відповідного розміру ставки судового збору.

Суд звертає увагу, що ставка судового збору при розрахунку його сплати за подання до суду апеляційної скарги є незмінною та повинна відповідати вимогам Закону України "Про судовий збір", не залежить від розміру сплаченого судового збору з понижуючим коефіцієнтом при поданні позовної або іншої заяви в електронній формі.

Відповідна правова позиція також викладена Верховним Судом у постанові від 02.07.2024 по справі № 160/19149/23 щодо порядку застосування коефіцієнту пониження розміру ставки судового збору.

З огляду на те, що скаржником у цій справі апеляційна скарга подана в електронній формі з використанням системи "Електронний суд" - розмір судового збору за подання апеляційної скарги у даному випадку становить 4594 грн 63 коп. (3828 грн 86 коп. сума судового збору, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви х 150% х 0,8 коефіцієнт для пониження відповідного розміру ставки судового збору згідно з частиною 3 статті 4 Закону України "Про судовий збір").

Судовий збір має бути сплачений за наступними реквізитами Центрального апеляційного господарського суду:

Отримувач коштів: ГУК у Дн-кій обл/Шев.р/22030101

Код отримувача (ЄДРПОУ): 37988155

Банк отримувача: Казначейство України (ел. адм. подат.)

Рахунок отримувача: UA2004628

Код класифікації доходів бюджету: 22030101

Призначення платежу: *;101;__________(код клієнта за ЄДРПОУ для юридичних осіб (доповнюється зліва нулями до восьми цифр, якщо значущих цифр менше 8), реєстраційний номер облікової картки платника податків фізичної особи (завжди має 10 цифр) або серія та номер паспорта громадянина України, в разі якщо платник через свої релігійні переконання відмовився від прийняття реєстраційного номера облікової картки платника податків та повідомив про це відповідний орган Міністерства доходів і зборів України і має відповідну відмітку у паспорті); Судовий збір, за позовом ___________ (ПІБ чи назва установи, організації позивача), на рішення від _______ (Дата оскаржуваного рішення) по справі __________ (номер справи), Центральний апеляційний господарський суд (назва суду, де розглядається справа).

Дослідивши матеріали апеляційної скарги, встановлено, що скаржником не надано доказів сплати судового збору в установленому законом розмірі, оскільки згідно з платіжною інструкцією № 120 від 11.03.2026 скаржником сплачено судовий збір у розмірі 3675 грн 70 коп., що є меншим, ніж передбачено Законом України "Про судовий збір".

Таким чином, недоплаченим залишився судовий збір у сумі 918 грн 92 коп. (4594 грн 63 коп. належна до сплати сума - 3675 грн 70 коп. фактично сплачена скаржником).

За приписами статті 260 Господарського процесуального кодексу України до апеляційної скарги, яка оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 258 цього Кодексу, а також подана особою, яка відповідно до частини шостої статті 6 цього Кодексу зобов`язана зареєструвати електронний кабінет, але не зареєструвала його, застосовуються положення статті 174 цього Кодексу.

Згідно з частиною 1 статті 174 Господарського процесуального кодексу України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 162, 164, 172 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

За змістом частини 2 статті 174 Господарського процесуального кодексу України в ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху. Якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху постановляється з підстави несплати судового збору у встановленому законом розмірі, суд в такій ухвалі повинен зазначити точну суму судового збору, яку необхідно сплатити (доплатити).

З огляду на викладене апеляційна скарга підлягає залишенню без руху із наданням скаржнику строку для усунення вищезазначених недоліків.

Керуючись статтями 174, 176, 234, 235, 258, 260 Господарського процесуального кодексу України, Центральний апеляційний господарський суд

УХВАЛИВ:

1. Апеляційну скаргу Національної спілки художників України на рішення Господарського суду Запорізької області від 11.02.2026 у справі №908/3456/25 - залишити без руху.

2. Скаржнику протягом 10 днів з дня вручення ухвали про залишення апеляційної скарги без руху усунути встановлені недоліки апеляційної скарги та подати до суду:

- докази доплати судового збору у сумі 918 грн 92 коп;

- клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження із зазначенням інших підстав такого пропуску.

3. Роз`яснити скаржнику, що суд апеляційної інстанції відмовляє у відкритті апеляційного провадження у справі, якщо скаржником у строк, визначений судом не подано заяву про поновлення строку на апеляційне оскарження або наведені підстави для поновлення строку на апеляційне оскарження визнані судом не поважними.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею-доповідачем - 27.03.2026 та не підлягає оскарженню.

Суддя Ю.В. Фещенко