УХВАЛА

01 квітня 2026 року

м. Київ

cправа № 917/1565/25

Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного господарського суду:

Кондратової І. Д. головуючої, суддів Вронської Г. О., Губенко Н. М.,

розглянув касаційну скаргу Комунального некомерційного медичного підприємства "Лікарня інтенсивного лікування "Кременчуцька"

на рішення Господарського суду Полтавської області від 20.11.2025

(суддя Мацко О. С.)

та постанову Східного апеляційного господарського суду від 10.02.2026

(головуючий Шутенко І. А., судді: Гребенюк Н. В., Слободін М. М.)

у справі за позовом Акціонерного товариства "Полтаваобленерго"

до Комунального некомерційного медичного підприємства "Лікарня інтенсивного лікування "Кременчуцька"

про стягнення 1 804 372, 85 грн.

ВСТАНОВИВ:

1. У серпні 2025 року Акціонерне товариство "Полтаваобленерго" (далі позивач) звернулося до Господарського суду Полтавської області з позовом до Комунального некомерційного медичного підприємства "Лікарня інтенсивного лікування "Кременчуцька" (далі відповідач, скаржник) про стягнення 1 804 372,85 грн заборгованості за необліковану електричну енергію.

2. Позов обґрунтовано тим, що відповідач порушив пункт 8.2.4, підпункт 2 пункту 8.4.2 Правил роздрібного ринку електричної енергії (далі ПРРЕЕ) (відсутні пломби Оператора системи, які встановлені на пристроях, а саме двері шафи, де встановлено засоби обліку (С84644716, С84644717) та засобах для опломбування трансформаторів струму (С55366704), які закривали доступ до струмоведучих частин схеми обліку шин приєднання лічильників, клем трансформаторів струму), що зафіксовано в Акті про порушення № 00018421 від 15.05.2025. За наслідками розгляду вказаного Акта комісією прийнято рішення, оформлене протоколом № 00018421 від 27.05.2025, про проведення донарахування заборгованості за необліковану електричну енергію за період з 01.02.2025 по 14.05.2025, яку відповідач не оплатив.

3. 20.11.2025 Господарський суд Полтавської області ухвалив рішення, яке залишене без змін постановою Східного апеляційного господарського суду від 10.02.2026, яким позов задовольнив повністю.

4. Суд першої інстанції дійшов висновку, з якими погодився суд апеляційної інстанції, щодо необхідності виконання рішення комісії від 27.05.2025, наявності правових підстав для відповідальності відповідача та стягнення з нього 1 804 372,85 грн вартості необлікованої електричної енергії.

5. 06.03.2026 відповідач звернувся до Верховного Суду через підсистему "Електронний суд" з касаційною скаргою, в якій просить рішення судів першої та апеляційної інстанцій скасувати й направити справу на новий розгляд до суду першої інстанції.

6. 11.03.2026 позивач подав до Верховного Суду через підсистему "Електронний суд" заперечення проти відкриття касаційного провадження.

7. 20.03.2026 Верховний Суд постановив ухвалу, якою касаційну скаргу залишив без руху із наданням скаржнику строку для приведення її у відповідність до вимог пункту 5 частини другої статті 287 ГПК України, шляхом уточнення підстави касаційного оскарження судових рішень, передбаченої пунктом 1 частини другої статті 287 цього Кодексу.

8. 23.03.2026 скаржник подав до Верховного Суду через підсистему "Електронний суд" на виконання ухвали суду заяву про усунення недоліків, до якої додав нову редакцію касаційної скарги.

9. На виконання вимог пункту 5 частини другої статті 290 ГПК України підставами касаційного оскарження судових рішень скаржник визначає пункти 3 та 4 частини другої статті 287 цього Кодексу.

10. Обґрунтовуючи наявність підстави касаційного оскарження відповідно до пункту 3 частини другої статті 287 ГПК України скаржник зазначає, що суди попередніх інстанцій помилково застосували до спірних правовідносин виключно положення пункту 8.4.1 Глави 8.4 ПРРЕЕ, ігноруючи спеціальні норми Кодексу комерційного обліку електричної енергії, затвердженого постановою Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг від 14.03.2018 № 311 (далі ККО). Скаржник вважає, що відсутній висновок Верховного Суду щодо застосування пункту 8.4.1 ПРРЕЕ у системному зв`язку з пунктами 5.16.19, 5.16.20 та 5.16.22 ККО у випадках, коли пошкодження (зняття) пломб здійснюється самим споживачем під час ліквідації аварійної ситуації, за умови відсутності факту викрадення електричної енергії, тому, на переконання скаржника, існує необхідність у формуванні висновку Верховного Суду щодо: пріоритету спеціальної норми пункту 5.16.19 ККО, яка дозволяє повідомити про зняття пломб внаслідок аварії не пізніше наступного робочого дня, над загальною нормою пункту 8.4.1 ПРРЕЕ, яка вимагає повідомлення до моменту перевірки та обов`язковості умови пункту 5.16.22 ККО (наявність факту викрадення електроенергії) для застосування відповідальності у випадках аварійного зняття пломб. Скаржник також зазначає, що застосована судами практика Верховного Суду (постанови від 06.02.2020 у справі № 908/384/19, від 17.02.2020 у справі № 906/941/18, від 19.01.2021 у справі № 923/104/20, від 05.12.2022 у справі № 906/513/18) стосується загальних випадків пошкодження пломб і не вирішує питання застосування пунктів 5.16.19 - 5.16.22 ККО у ситуації, коли пошкодження здійснено самим споживачем під час ліквідації аварії.

11. Обґрунтовуючи наявність підстави касаційного оскарження відповідно до пункту 4 частини другої статті 287 ГПК України, скаржник зазначає, що суди першої та апеляційної інстанцій порушили норми процесуального права, зокрема, статті 86 та частини п`ятої статті 236 ГПК України, щодо повного та всебічного дослідження доказів, а саме судові рішення не містять належної оцінки доказів, які підтверджують наявність аварійної ситуації (лист від 09.05.2025 № 01-14/1235, зауваження в Акті про порушення № 00018421 від 15.05.2025, фотоматеріали пошкоджень), обставини демонтажу пломб з метою ліквідації загрози пошкодження електрообладнання та своєчасності повідомлення про зняття пломб (лист від 15.05.2025 № 01-14/1289), а також судами не досліджено обґрунтованість визначеного позивачем періоду безоблікового нарахування електричної енергії (пункт 1 частини третьої статті 310 ГПК України).

12. 24.03.2026 позивач подав до Верховного Суду через підсистему "Електронний суд" заперечення проти відкриття касаційного провадження. В обґрунтування зазначає, що на його думку, відповідач, подаючи касаційну скаргу у новій редакції, не усунув недоліки попередньо поданої касаційної скарги, тобто не навів належно обґрунтованих підстав касаційного оскарження, передбачених положеннями частини другої статті 287 ГПК України та не виконав у зв`язку з цим, вимог ухвали Верховного Суду від 20.03.2026. На думку позивача, доводи та аргументи наведені відповідачем в касаційній скарзі у новій редакції (від 23.03.2026) фактично дублюють доводи та аргументи попередньо поданої касаційної скарги (від 06.03.2026), при цьому, скаржник формально змінює вказівку з пункту 1 на пункт 3 частини другої статті 287 ГПК України, однак обґрунтування є ідентичними попередньо поданій касаційній скарзі.

13. Верховний Суд розглянув заяву про усунення недоліків разом з поданою новою редакцією касаційної скарги та заперечення проти відкриття касаційного провадження й зауважує наступне:

- скаржник під час подання касаційної скарги підставами касаційного оскарження судових рішень визначав наявність випадків, передбачених пунктами 1 та 3 частини другої статті 287 ГПК України, а також посилався на підставу для скасування судового рішення та направлення справи на новий розгляд у зв`язку з порушення норм процесуального права, визначену пунктом 1 частини третьої статті 310 ГПК України, що є підставою касаційного оскарження судових рішень відповідно до пункту 4 частини другої статті 287 ГПК України;

- Суд залишив касаційну скаргу без руху з огляду на необхідність уточнення підстави касаційного оскарження судових рішень, передбаченої пунктом 1 частини другої статті 287 ГПК України, оскільки в обґрунтування цієї підстави касаційного оскарження скаржник не зазначив, які саме висновки Верховного Суду щодо застосування зазначених норм права не врахували суди першої та апеляційної інстанцій в оскаржуваних рішеннях, а також не навів постанови Верховного Суду із зазначенням дати її/їх прийняття та номер/номери справ, в яких містяться висновки щодо застосування вказаних норм права;

- при поданні нової редакції касаційної скарги, на усунення вказаних недоліків Суду, скаржник визначив, що підставами касаційного оскарження судових рішень є випадки, передбачені пунктами 3 та 4 частини другої статті 287 ГПК України;

- тобто в новій редакції касаційної скарги скаржник не визначає підставою касаційного оскарження судових рішень пункт 1 частини другої статті 287 ГПК України, і це є право скаржника, оскільки він обирає, на які саме підстави посилатися, та не може розцінюватися як не виконання вимог ухвали Верховного Суду від 20.03.2026.

14. Відповідно до частини третьої статті 174 ГПК України, якщо позивач усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, вона вважається поданою у день первинного її подання до господарського суду та приймається до розгляду, про що суд постановляє ухвалу в порядку, встановленому статтею 176 цього Кодексу.

15. З огляду на зміст нової редакції касаційної скарги та доданих до неї матеріалів, ураховуючи її відповідність вимогам параграфу 1 глави 2 Розділу IV ГПК України, Верховний Суд дійшов висновку, що підстави для залишення касаційної скарги без руху, її повернення чи відмови у відкритті касаційного провадження відсутні, тому відкриває касаційне провадження у справі з підстав, передбачених пунктами 3 та 4 частини другої статті 287 ГПК України.

16. Скаржник також подав до Верховного Суду клопотання про зупинення виконання оскаржуваних судових рішень до закінчення їх перегляду в суді касаційної інстанції та доповнення до цього клопотання.

17. Суд касаційної інстанції розглянув подані клопотання та виходить з наступного.

18. Відповідно до абзацу 2 частини четвертої статті 294 ГПК України за наявності клопотання особи, яка подала касаційну скаргу, суд у разі необхідності вирішує питання про зупинення виконання рішення суду або зупинення його дії, якщо зупинити його виконання неможливо.

19. Частиною першою статті 332 ГПК України визначено, що суд касаційної інстанції за заявою учасника справи або за своєю ініціативою може зупинити виконання оскарженого рішення суду або зупинити його дію (якщо рішення не передбачає примусового виконання) до закінчення його перегляду в касаційному порядку

20. Законом не визначений перелік підстав, за наявності яких суд має право зупинити виконання оскарженого рішення суду або його дію. Свобода суддівського розсуду не є необмеженою, оскільки такі дії суд вчиняє після набрання рішенням законної сили, а однією з основних засад судочинства в Україні є обов`язковість судового рішення (пункт 9 частини першої статті 129 Конституції України). Тому зупинення виконання (дії) рішення суду допускається лише у виняткових випадках.

21. Заявник має обґрунтувати та довести, що не зупинення виконання рішення або його дії може мати незворотні наслідки.

22. Проста незгода з мотивами ухваленого рішення не є достатньою підставою для зупинення його виконання (дії), оскільки правильність застосування норм права суд касаційної інстанції перевіряє, переглядаючи судові рішення по суті, а не на стадії відкриття касаційного провадження.

23. Відповідно до сформованої судової практики суд при вирішенні питання про зупинення виконання (дії) рішення враховує такі обставини: ймовірності утруднення повторного розгляду справи або неможливість здійснення повороту виконання рішення внаслідок можливого скасування судового рішення, необхідність забезпечення збалансованості інтересів сторін, запобігання порушенню прав осіб, які брали участь у справі, а також осіб, які не брали такої участі, але рішенням суду вирішено питання про їх права, свободи чи обов`язки, негайне виконання може завдати значної шкоди (призвести до знищення майна, втрати репутації) або призвести до інших негативних наслідків, які не можна буде виправити. Таке питання вирішується за заявою учасника справи або за ініціативою суду з урахуванням конкретних обставин справи.

24. Зупинення виконання (дії) рішення є винятковим заходом і має застосовуватися лише у випадках, коли це дійсно необхідно для запобігання негативним наслідкам, які не можна буде виправити в майбутньому, або буде неможливим поворот виконання судового рішення у разі його скасування.

25. Зважаючи на те, що у даному випадку доводи скаржника обґрунтовані саме припущеннями про настання певних наслідків в майбутньому, а також не надання доказів, які б давали підстави для висновку про необхідність зупинення виконання оскаржуваних судових рішень, Верховний Суд відмовляє у задоволенні заявленого клопотання.

Керуючись нормами статей 234, 288, 290, 294, частини четвертої статті 197, пунктами 3 та 4 частини другої статті 287, частини третьої статті 301 ГПК України, Верховний Суд

ПОСТАНОВИВ:

1. Відкрити касаційне провадження у справі № 917/1565/25 за касаційною скаргою Комунального некомерційного медичного підприємства "Лікарня інтенсивного лікування "Кременчуцька" на рішення Господарського суду Полтавської області від 20.11.2025 та постанову Східного апеляційного господарського суду від 10.02.2026.

2. Призначити до розгляду касаційну скаргу Комунального некомерційного медичного підприємства "Лікарня інтенсивного лікування "Кременчуцька" у справі № 917/1565/25 на 05 травня 2026 року о 10:40 год у відкритому судовому засіданні у приміщенні Касаційного господарського суду за адресою: м. Київ, вул. О. Копиленка, 6, в залі судових засідань № 2 (кабінет № 209).

3. Відмовити Комунальному некомерційному медичному підприємству "Лікарня інтенсивного лікування "Кременчуцька" у задоволенні клопотання про зупинення виконання рішення Господарського суду Полтавської області від 20.11.2025 та постанову Східного апеляційного господарського суду від 10.02.2026 у справі № 917/1565/25.

4. Явка учасників справи в судове засідання не є обов`язковою.

5. Установити Акціонерному товариству "Полтаваобленерго" строк для подання відзиву на касаційну скаргу з доказами надсилання копій відзиву та доданих до нього документів скаржнику з урахуванням положень статті 42 ГПК України до 20 квітня 2026 року.

6. Роз`яснити учасникам справи, що вони мають право брати участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції, в тому числі поза межами приміщення суду з використанням власних технічних засобів та електронного підпису згідно з вимогами Положення про Єдину судову інформаційно-комунікаційну систему та/або положень, що визначають порядок функціонування її окремих підсистем (модулів).

7. Витребувати з Господарського суду Полтавської області або Східного апеляційного господарського суду матеріали справи № 917/1565/25.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та не підлягає оскарженню.

Головуюча І. Кондратова

Судді Г. Вронська

Н. Губенко

До уваги учасників судового процесу!

Суди продовжують працювати. Проте в умовах воєнного стану проведення відкритих судових засідань має певні особливості щодо належного повідомлення учасників процесу про час та місце судових засідань, явки до суду та забезпечення безпеки відвідувачів. Неявка сторін з невідомих причин може завадити своєчасному розгляду справи навіть за умови явки представників інших сторін.

Просимо дотримуватися процесуальних норм, виявляти повагу до суду та до інших учасників судового процесу:

- максимально реалізувати право на участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду, передбачене статтею 197 Господарського процесуального кодексу України;

- за відсутності нагальної потреби в участі в судовому засіданні в приміщенні Касаційного господарського суду подати клопотання про розгляд справи без участі учасників справи, а за наявності такої потреби - повідомити про це суд.

Про свій вибір просимо завчасно повідомити суд поштою чи в електронному вигляді із застосуванням підсистеми Єдиної судової інформаційно-комунікаційної системи "Електронний суд".

Звертаємо увагу на особливості розгляду справи в особливий період (на період дії правового режиму воєнного стану) та порядок дій учасників судового процесу під час сигналу "Повітряна тривога":

- після надходження сигналу "Повітряна тривога" розгляд справ, призначених до розгляду у відкритому судовому засіданні, не здійснюється. У судовому засіданні буде оголошуватися перерва;

- розгляд справ відбудеться через 30 хвилин після відбою тривоги у порядку черговості відповідно до переліку справ, призначених до розгляду у відкритому судовому засіданні. У разі, якщо повітряна тривога триватиме після 15:00 год, судові справи будуть зняті з розгляду. Про дату, час і місце наступного судового засідання учасники справи будуть повідомлені ухвалою;

- найближча до Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду (вул. О. Копиленка, 6) захисна споруда, визначена Київською міською державною адміністрацією, для укриття населення під час сигналу "Повітряна тривога", розташована на: вул. Лейпцизька,2 (2-ий під`їзд). Захисними спорудами визначено також станції метро "Печерська" та "Арсенальна";

- до повідомлення про закінчення повітряної тривоги заборонено пропуск учасників судового процесу на територію Верховного Суду;

- якщо за об`єктивних обставин учасник справи не може прибути в судове засідання після відбою тривоги, рекомендовано подати клопотання про відкладення судового засідання з наведенням поважних причин або про проведення відеоконференції поза межами приміщення суду з використанням власних технічних засобів.

Касаційний господарський суд