ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ЧЕРКАСЬКОЇ ОБЛАСТІ
УХВАЛА

25 березня 2026 року

м. Черкаси

Справа № 925/250/26

Господарський суд Черкаської області у складі судді Гладуна А.І., розглянувши клопотання Товариства з обмеженою відповідальністю "Енергетично- дорожнє будівництво" про скасування заходів забезпечення позову у справі

за позовом Фізичної особи-підприємця Торака Івана Івановича

до Товариства з обмеженою відповідальністю "Енергетично-дорожнє будівництво"

про стягнення 5106523,00 грн,

ВСТАНОВИВ:

18.03.2025 Фізична особа-підприємець Торак Іван Іванович звернувся до Господарського суду Черкаської із заявою про забезпечення позову.

У заяві позивач просив суд накласти арешт на грошові кошти, що належать відповідачу, у тому числі на кошти, що знаходяться на банківських рахунках, рахунках у фінансових установах та/або на рахунках в органах Казначейства, якщо такі є, у межах суми основного боргу в розмірі 2672710,00 грн.

19.03.2026 суд ухвалив заяву Фізичної особи-підприємця Торака Івана Івановича про забезпечення позову задовольнити. Наклав арешт на грошові кошти, що належать відповідачу Товариству з обмеженою відповідальністю "Енергетично-дорожнє будівництво", у тому числі на кошти, що знаходяться на банківських рахунках, рахунках у фінансових установах та/або на рахунках в органах Казначейства, якщо такі є, у межах суми основного боргу 2672710,00 грн.

23.03.2026 Товариство з обмеженою відповідальністю " Енергетично-дорожнє будівництво" звернулося до суду із клопотанням, у якому просило скасувати заходи забезпечення позову, вжитті 19.03.2026 Господарським судом Черкаської області.

В обґрунтування заяви про скасування заходів забезпечення позову відповідач зазначив, що позивач у заяві про забезпечення позову не довів та не підтвердив доказами реальної загрози невиконання або утруднення виконання можливого рішення суду; існування обставин, які б свідчили про недобросовісну поведінку відповідача, а також причинно-наслідковий зв`язок між обраним заходом забезпечення та предметом позову. Відповідач ствердив, що заява позивача ґрунтується виключно на припущеннях, що не відповідає вимогам закону та усталеній судовій практиці. Відповідач ствердив, що має велику кількість діючих укладених договорів та є активним учасником тендерних закупівель у Електронній системі публічних закупівель Prozorro. Ця обставина підтведжується тим, що на ресурсі електронного майданчику Prozorro є відповідний перелік закупівель у яких відповідач або приймало участь, або є переможцем у цих закупівлях. Дана інформація є відкритою і перевірити її достовірність можна за наступним посиланням: https://prozorro.gov.ua/uk/search/tender?tenderer=33757711.Для підтвердження вищезазначених обставин відповідач також надав перелік укладених діючих договорів, які знаходяться у відкритому доступі за посиланнями:

https://prozorro.gov.ua/uk/tender/UA-2024-10-11-001633-a - Експлуатаційне утримання автомобільних доріг загального користування державного значення Н-12 Суми-Полтава, Р-42 Лубни-Миргород-Опішня-/Н-12/, Р-60 Кролевець-Конотоп-Ромни Пирятин, Т-17-05 Лохвиця-Гадяч-Охтирка-КПП «Велика Писарівка», Т-17-06 Гадяч Опішня, Т-17-18 Диканька-Решетилівка, Т-17-24 Вирішальне-Залізняки-Комишня, Т-17-25 Гадяч-Миргород, Т-17-28 Зіньків-/Т-17-05/ межа області, Т-17-29 Об`їзна дорога смт Котельва в межах Полтавської області;

https://prozorro.gov.ua/uk/tender/UA-2025-07-10-006509-a - Поточний ремонт автомобільної дороги загального користування державного значення Т-17-05 Лохвиця-Гадяч-Охтирка-КПП «Велика Писарівка на ділянці км 6+050 - км 30+000.

Відповідач звернув увагу на те, що роботи відповідно цих договорів відбуваються на критично важливих прифронтових автомобільних артеріях, які забезпечують логістичні потреби Збройних Сил України.

На думку відповідача ціна вказаних договорів в десятки разів перевищує ціну позову у даній справі.

Отже, відповідач виконує роботи на об`єктах критичної інфраструктури, які забезпечують енергетичну стабільність України. Забезпечення позову у даній справі заблокує частину власних обігових коштів відповідача, що може призвести до багатомільйонних збитків, порушень темпів виконання робіт на об`єкті.

Відповідач вказав, що накладення арешту на його кошти істотно обмежує його права та законні інтереси, тобто фактично призводить до попереднього вирішення спору по суті та створює для відповідача надмірні негативні наслідки, які не корелюються обсягом заявлених вимог.

Відповідач ствердив, що застосування зазначеного заходу забезпечення порушує принцип пропорційності та балансу інтересів сторін, оскільки шкода, яка завдається відповідачу, є більшою та істотнішою, ніж потенційні ризики для позивача.

23.03.2026 суд ухвалив клопотання ТОВ "Енергетично- дорожнє будівництво" про скасування заходів забезпечення позову призначити до розгляду у судовому засіданні о 15:00 25.03.2026 з повідомленням (викликом) учасників справи.

25.03.2026 у судовому засіданні взяв участь представник відповідача Бойко В.В. Представник позивача у судове засідання не з`явився.

Відповідно до частини 1 та 4 статті 13 Господарського процесуального кодексу України судочинство у господарських судах здійснюється на засадах змагальності сторін. Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних з вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій.

Участь у судовому засіданні є правом учасника судового процесу (пункт 2 частини 1 статті 42 Господарського процесуального кодексу України).

Явку учасників судового провадження в судове засідання суд обов`язковою не визнавав.

Неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею (частина 1 статті 202 ГПК України).

Суд ухвалив розглянути заяву позивача про скасування заходів забезпечення позову без участі представника позивача.

Представник відповідача Бойко В.В. у судовому просив клопотання відповідача задовольнити та скасувати заходи забезпечення позову, вжиті 19.03.2026 Господарським судом Черкаської області.

Розглянувши клопотання відповідача про скасування заходів забезпечення позову, суд дійшов висновку відмовити відповідачу у задоволенні клопотання.

Одним з механізмів забезпечення ефективного юридичного захисту є передбачений національним законодавством України інститут вжиття заходів до забезпечення позову.

Вжиття заходів до забезпечення позову має на меті запобігти утрудненню чи неможливості виконання рішення господарського суду, прийнятого за результатами розгляду справи, або забезпечити ефективний захист чи поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся або має намір звернутися до суду, у разі задоволення позову.

19.03.2026 суд за заявою позивача ухвалив вжити заходи забезпечення позову та накласти арешт на грошові кошти, що належать або підлягають передачі або сплаті Товариству з обмеженою відповідальністю "Енергетично-дорожнє будівництво" і знаходяться у нього чи в інших осіб у межах суми основного боргу 2672710,00 грн.

Відповідно до частини 1 статті 145 Господарського процесуального кодексу України суд може скасувати заходи забезпечення позову з власної ініціативи або за вмотивованим клопотанням учасника справи.

Згідно із частиною 2 статті 145 Господарського процесуального кодексу України клопотання про скасування заходів забезпечення позову розглядається в судовому засіданні не пізніше п`яти днів з дня надходження його до суду.

Відповідно до частини 7 статті 145 Господарського процесуального кодексу України у разі ухвалення судом рішення про задоволення позову заходи забезпечення позову продовжують діяти протягом дев`яноста днів з дня набрання вказаним рішенням законної сили або можуть бути скасовані за вмотивованим клопотанням учасника справи.

Відповідач звернувся до суду із заявою про скасування заходів забезпечення позову. Заяву мотивував тим, що має велику кількість діючих укладених договорів та є активним учасником тендерних закупівель у Електронній системі публічних закупівель Prozorro. Ця обставина підтведжується тим, що на ресурсі електронного майданчику Prozorro є відповідний перелік закупівель у яких відповідач або приймало участь, або є переможцем у цих закупівлях. Дана інформація є відкритою. Відповідач ствердив, що роботи відповідно цих договорів відбуваються на критично важливих прифронтових автомобільних артеріях, які забезпечують логістичні потреби Збройних Сил України. На думку відповідача ціна вказаних договорів в десятки разів перевищує ціну позову у даній справі.

Отже, відповідач виконує роботи на об`єктах критичної інфраструктури, які забезпечують енергетичну стабільність України. Забезпечення позову у даній справі заблокує частину власних обігових коштів відповідача, що може призвести до багатомільйонних збитків, порушень темпів виконання робіт на об`єкті.

Відповідач ствердив, що застосування зазначеного заходу забезпечення порушує принцип пропорційності та балансу інтересів сторін, оскільки шкода, яка завдається відповідачу, є більшою та істотнішою, ніж потенційні ризики для позивача.

Відповідно до частини 4 статті 145 Господарського процесуального кодексу України за результатами розгляду клопотання про скасування заходів забезпечення позову, вжитих судом, постановляється ухвала.

Частиною 11статті 145 Господарського процесуального кодексу України визначено, що примірник ухвали про скасування заходів забезпечення позову невідкладно після набрання такою ухвалою законної сили надсилається заявнику, всім особам, яких стосуються заходи забезпечення позову і яких суд може ідентифікувати, а також державним та іншим органам, які повинні були та (або) виконували ухвалу про забезпечення позову, для здійснення ними відповідних дій щодо скасування заходів забезпечення позову.

Відповідно до частини 5 статті 13 Господарського процесуального кодексу України суд, зберігаючи об`єктивність і неупередженість, сприяє врегулюванню спору шляхом досягнення угоди між сторонами, сприяє учасникам судового процесу в реалізації ними прав, передбачених цим Кодексом, запобігає зловживанню учасниками судового процесу їхніми правами та вживає заходів для виконання ними їхніх обов`язків.

Суд може скасувати заходи забезпечення позову з власної ініціативи або за вмотивованим клопотанням учасника справи.

Відповідно до п. 10 постанови Пленуму Вищого господарського суду України №16 від 26.12.2011 "Про деякі питання практики застосування заходів забезпечення позову" господарським судам роз`яснено: враховуючи, що забезпечення позову застосовується як гарантія задоволення законних вимог позивача, господарський суд не повинен скасовувати вжиті заходи до виконання рішення або зміни способу його виконання, за винятком випадків, коли потреба у забезпеченні позову з тих чи інших причин відпала або змінились певні обставини, що спричинили застосування заходів забезпечення позову, або забезпечення позову перешкоджає належному виконанню судового рішення.

Аналогічна позиція вказана у постанові Верховного Суду від 15.08.2019 у справі №15/155-б.

Отже, скасування заходів забезпечення позову допускається як за ініціативою суду, так і на підставі вмотивованого клопотання учасника справи за умови втрати чинності обставинами, що зумовлювали їх застосування.

Обґрунтовуючи необхідність скасування заходів забезпечення позову, відповідач не навів доказів зміни фактичних обставин справи, які б є підставою для їх скасування.

Відповідач не подав суду доказів, які б свідчили про те, що ризики невиконання майбутнього рішення суду нівельовані або що потреба у забезпеченні позову на цей час відпала.

Враховуючи викладене суд дійшов висновку відмовити відповідачу у клопотанні про скасування заходів забезпечення позову, вжитих ухвалою суду від 19.03.2026 у межах суми основного боргу 2672710,00 грн у зв`язку з відсутністю підстав для їх скасування.

Керуючись статтями 145, 234-235 Господарського процесуального кодексу України, суд

УХВАЛИВ:

У клопотанні Товариства з обмеженою відповідальністю "Енергетично- дорожнє будівництво" про скасування заходів забезпечення позову відмовити.

Ухвала суду набирає законної сили з моменту її оголошення суддею 25.03.2026.

Ухвала суду протягом 10 днів з дня її оголошення може бути оскаржена в апеляційному порядку шляхом подання апеляційної скарги до Північного апеляційного господарського суду.

Суддя А.І. Гладун