РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

м. Київ

02.02.2026Справа № 910/7168/23 (910/2485/25)
За заявою Товариства з обмеженою відповідальністю "Фінансова факторингова компанія "Альтема"

про притягнення керівника боржника до солідарної відповідальності

За заявою Дочірнього підприємства "Ітера Трейд" (01103, м. Київ, Залізничне шосе, 6, офіс 203, ідентифікаційний номер 32708595)

до Товариства з обмеженою відповідальністю "Торгівельно-енергетична компанія "Ітера Україна" (01103, м. Київ, Залізничне шосе, 6, ідентифікаційний номер 32668118)

про банкрутство

Суддя Яковенко А.В.

Помічник (за дорученням судді) Муханьков Ю.В.

Представники сторін: згідно з протоколом судового засідання.

ОБСТАВИНИ СПРАВИ:

На розгляді Господарського суду міста Києва перебуває справа №910/7168/23 про банкрутство Товариства з обмеженою відповідальністю "Торгівельно-енергетична компанія "Ітера Україна".

До Господарського суду міста Києва надійшла заява Товариства з обмеженою відповідальністю "Фінансова факторингова компанія "Альтема" про притягнення керівника боржника до солідарної відповідальності.

Зокрема, заявник просить суд притягнути до солідарної відповідальності колишнього керівника Товариства з обмеженою відповідальністю "Торгівельно-енергетична компанія "Ітера Україна" ОСОБА_1 .

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 14.04.2025 прийнято заяву Товариства з обмеженою відповідальністю "Фінансова факторингова компанія "Альтема" про притягнення керівника боржника до солідарної відповідальності до розгляду в межах справи № 910/7168/23. Вирішено розгляд справи здійснювати за правилами спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін. Розгляд справи призначено на 12.05.2025.

05.05.2025 до суду надійшов відзив ОСОБА_1 на заяву Товариства з обмеженою відповідальністю "Фінансова факторингова компанія "Альтема" про притягнення керівника боржника до солідарної відповідальності.

07.05.2025 до Господарського суду міста Києва надійшло клопотання ОСОБА_1 про розгляд справи № 910/7168/23 (910/2485/25) за правилами загального позовного провадження.

12.05.2025 до суду надійшли заперечення позивача стосовно клопотання ОСОБА_1 про розгляд справи за правилами загального позовного провадження.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 12.05.2025 вирішено здійснювати розгляд справи № 910/7168/23 (910/2485/25) за правилами загального позовного провадження. Підготовче засідання у справі № 910/7168/23 (910/2485/25) призначено на 04.08.2025.

28.07.2025 до суду надійшли пояснення ОСОБА_1 щодо заяви Товариства з обмеженою відповідальністю "Фінансова факторингова компанія "Альтема" про притягнення керівника Товариства з обмеженою відповідальністю "Торгівельно-енергетична компанія "Ітера Україна" до солідарної відповідальності.

01.08.2025 до Господарського суду міста Києва надійшло клопотання ОСОБА_1 про зупинення провадження у справі.

04.08.2025 до суду надійшли заперечення позивача щодо клопотання ОСОБА_1 про зупинення провадження у справі.

Судове засідання, призначене на 04.08.2025, не відбулось у зв`язку з перебуванням судді Яковенко А.В. на лікарняному.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 13.08.2025 призначено підготовче засідання на 22.09.2025.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 22.09.2025 відмовлено ОСОБА_1 у задоволенні клопотання про зупинення провадження у справі. Закрито підготовче провадження у справі № 910/7168/23 (910/2485/25). Призначено справу № 910/7168/23 (910/2485/25) до розгляду по суті на 20.10.2025.

16.10.2025 до суду надійшло клопотання ОСОБА_1 про відкладення розгляду справи.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 20.10.2025 відкладено розгляд справи по суті у судовому засіданні на 08.12.2025.

Судове засідання, призначене на 08.12.2025, не відбулось у зв`язку з перебуванням судді Яковенко А.В. на лікарняному.

Після виходу судді Яковенко А.В. з лікарняного суд ухвалою від 12.12.2025 призначив розгляд справи у судовому засіданні на 02.02.2026.

У судове засідання, призначене на 02.02.2026, з`явилися ОСОБА_2 та його представник. Представник позивача у судове засідання не з`явився, хоча про дату, час і місце його проведення був повідомлений належним чином.

Розглянувши подані документи і матеріали, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтується заява Товариства з обмеженою відповідальністю «Фінансова факторингова компанія «Альтема», об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд -

ВСТАНОВИВ:

Постановою Господарського суду міста Києва від 31.01.2024 у справі № 910/7168/23 Товариство з обмеженою відповідальністю "Торгівельно-енергетична компанія "Ітера Україна" визнано банкрутом, відкрито ліквідаційну процедуру, ліквідатором призначено арбітражного керуючого Біленка Р.І.

Товариством з обмеженою відповідальністю «Фінансова факторингова компанія «Альтема» подано до суду заяву про притягнення колишнього керівника Товариства з обмеженою відповідальністю "Торгівельно-енергетична компанія "Ітера Україна" ОСОБА_1 до солідарної відповідальності, яка мотивована тим, що ОСОБА_1 не звернувся до господарського суду із заявою про відкриття провадження у справі про банкрутство товариства у місячний строк із моменту виникнення загрози неплатоспроможності у товариства (станом на кінець 2021 року), чим порушив вимоги ч. 6 ст. 34 Кодексу України з процедур банкрутства.

ОСОБА_1 подано до суду відзив на заяву кредитора, у якому відповідач зазначає, що за весь період виконання ним повноважень керівника Товариство з обмеженою відповідальністю "Торгівельно-енергетична компанія "Ітера Україна" у товариства не було ознак загрози неплатоспроможності, відтак, правові підстави для притягнення його до солідарної відповідальності за нібито порушення ним вимог ч. 6 ст. 34 Кодексу України з процедур банкрутства відсутні.

Так, у прохальній частині поданої Товариством з обмеженою відповідальністю «Фінансова факторингова компанія «Альтема» заяви кредитор просить суд:

- розглянути питання порушення у 2022 році колишнім генеральним директором ТОВ «ТЕК «Ітера Україна» ОСОБА_1 вимог абзацу 1 частини 6 статті 34 Кодексу України з процедур банкрутства (в редакції станом на 01.02.2022р.) та наявність підстав для покладення на колишнього генерального директора ТОВ «ТЕК «Ітера Україна» ОСОБА_1 солідарної відповідальності по справі №910/7168/23 про банкрутство;

- розглянути питання порушення у 2023 році колишнім генеральним директором ТОВ «ТЕК «Ітера Україна» ОСОБА_1 вимог абзацу 1 частини 6 статті 34 Кодексу України з процедур банкрутства (в редакції станом на 01.02.2023р.) та наявність підстав для покладення на колишнього генерального директора ТОВ «ТЕК «Ітера Україна» ОСОБА_1 солідарної відповідальності по справі №910/7168/23 про банкрутство;

- притягнути до матеріальної відповідальності колишнього генерального директора ТОВ «ТЕК «Ітера Україна» ОСОБА_1 , передбаченої абзацом 2 частини 6 статті 34 Кодексу України з процедур банкрутства, шляхом покладення солідарної відповідальності перед кредиторами по справі №910/7168/23 про банкрутство.

Відповідно до абзацу першого частини шостої статті 34 КУзПБ боржник зобов`язаний у місячний строк звернутися до господарського суду із заявою про відкриття провадження у справі у разі, якщо задоволення вимог одного або кількох кредиторів призведе до неможливості виконання грошових зобов`язань боржника в повному обсязі перед іншими кредиторами (загроза неплатоспроможності), та в інших випадках, передбачених цим Кодексом.

Згідно з абзацом другим частини шостої статті 34 КУзПБ, якщо органи управління боржника допустили порушення цих вимог, вони несуть солідарну відповідальність за незадоволення вимог кредиторів. Питання порушення органами управління боржника зазначених вимог підлягає розгляду господарським судом під час здійснення провадження у справі. У разі виявлення такого порушення про це зазначається в ухвалі господарського суду, що є підставою для подальшого звернення кредиторів своїх вимог до зазначених осіб.

Отже, солідарна відповідальність полягає у залученні третіх осіб - керівника боржника (органів управління боржника), який (які) не звернувся (звернулися) до господарського суду про відкриття провадження у справі про банкрутство в місячний термін у разі наявності загрози неплатоспроможності юридичної особи, щодо якої в подальшому відкрито та здійснюється провадження у справі про банкрутство, до солідарного обов`язку з виконання грошових зобов`язань боржника. Тобто солідарна відповідальність є правовим механізмом захисту та відновлення прав кредиторів (які були необізнані з вини боржника про стан його неплатоспроможності як під час вступу з ним у господарські відносини, так й після цього, під час погіршення платоспроможності боржника до стану загрози неплатоспроможності) за рахунок особистого майна керівника (органів управління) боржника, тобто майна, відмінного від майна боржника (див. постанови Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду від 23.03.2021 у справі № 910/3191/20, від 15.06.2021 у справі № 910/2971/20, від 14.09.2021 у справі № 902/1023/19, від 30.03.2023 у справі № 910/13909/20, від 20.07.2023 у справі № 924/408/21).

Судова палата для розгляду справ про банкрутство Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду у постанові від 04.09.2024 у справі № 908/3236/21 зазначила, що солідарна відповідальність покладається за порушення (неподання боржником, який перебував у стані загрози неплатоспроможності, заяви про відкриття справи про банкрутство), наслідком якого є неможливість виконання грошових зобов`язань боржника в повному обсязі перед іншими кредиторами у разі задоволення вимог одного або кількох кредиторів боржника. Тому солідарна відповідальність має деліктну природу, що узгоджується із частиною першою статті 1166 ЦК України, якою встановлено, що майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала (пункт 10.15 постанови).

Саме у такому розумінні Велика Палата Верховного Суду витлумачила положення про інший вид відповідальності у справі про банкрутство третіх осіб за зобов`язаннями боржника - про субсидіарну відповідальність, а саме частину другу статті 61 КУзПБ в постанові від 28.09.2021 у справі № 761/45721/16-ц (провадження № 14-122цс20, пункти 78- 81), застосувавши підхід, відповідно до якого доведенням боржника до банкрутства боржнику завдаються збитки, які і спричиняють його неплатоспроможність, і завдані не кредиторам боржника, а самому боржнику.

Хоча інститути солідарної відповідальності керівника/органів управління боржника та субсидіарної відповідальності мають різну правову природу, проте мають і подібні риси, які полягають в тому, що в обох випадках негативні наслідки правопорушень настають у зв`язку із зменшенням майнової сфери боржника через дії чи бездіяльність винних осіб. За правовою природою зазначене зменшення майнової сфери боржника є збитками (частина друга статті 22 ЦК України), які завдані боржнику такими особами (див. mutatis mutandis висновки у постанові судової палати для розгляду справ про банкрутство Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду у постанові від 04.09.2024 у справі № 908/3236/21).

Судова палата для розгляду справ про банкрутство Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду у наведеній вище постанові зазначила, що законодавець не розділяє ні в часі, ні в кількості звернень і судових проваджень вирішення питання про покладення солідарної відповідальності за зобов`язаннями боржника у справі про банкрутство, встановлюючи лише процедуру розгляду та вирішення такого спору: 1) встановлення порушення; 2) з подальшим покладенням за таке порушення солідарної відповідальності та стягнення із суб`єкта відповідної суми.

Такий підхід у вирішенні спору про покладення солідарної відповідальності у справі про банкрутство узгоджується із закріпленим статтею 13 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод правом на ефективний засіб правового захисту.

Відповідно до висновків Великої Палати Верховного Суду суд може задовольнити позов саме тоді, коли спосіб захисту, про який просить позивач, є ефективним, тобто може мати наслідком захист права без необхідності повторного звернення до суду, зокрема для вжиття інших, додаткових засобів захисту (див. постанови Великої Палати Верховного Суду від 22.09.2020 у справі № 910/3009/18 (провадження № 12-204гс19, пункт 63), від 19.01.2021 у справі № 916/1415/19 (провадження № 12-80гс20, пункт 6.13), від 16.02.2021 у справі № 910/2861/18 (провадження № 12-140гс19, пункт 98) та багато інших).

Водночас судове рішення про виявлення порушення без притягнення винної особи до відповідальності вочевидь не призводить до захисту будь-чиїх прав і створює потребу в повторному зверненні до суду, що порушує статтю 13 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод та не відповідає усталеній практиці Великої Палати Верховного Суду (пункт 10.37 постанови судової палати для розгляду справ про банкрутство Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду від 04.09.2024 у справі № 908/3236/21).

Тож належним та ефективним способом захисту при зверненні із заявою про покладення солідарної відповідальності є пред`явлення вимог щодо встановлення порушення із покладенням за таке порушення солідарної відповідальності з одночасним стягненням із суб`єкта відповідної суми. Подібний правовий висновок викладено в постановах Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду від 19.11.2024 у справі № 924/784/23, від 19.11.2024 у справі № 910/3070/21.

Відтак, враховуючи наведені вище правові висновки, оскільки Товариство з обмеженою відповідальністю «Фінансова факторингова компанія «Альтема» у даній справі не заявляло вимогу про стягнення із суб`єкта солідарної відповідальності (колишнього керівника) збитків, то обраний ним спосіб захисту права не є ефективним, оскільки не призводить до захисту порушеного права та створює потребу у повторному зверненні до суду.

Велика Палата Верховного Суду неодноразово вказувала, що обрання позивачем неналежного або неефективного способу захисту своїх прав є самостійною підставою для відмови в позові незалежно від інших встановлених судом обставин (постанови від 19.01.2021 у справі № 916/1415/19 (пункт 6.21), від 02.02.2021 у справі № 925/642/19 (пункт 52), від 06.04.2021 у справі № 910/10011/19 (пункт 99), від 22.06.2021 у справі № 200/606/18 (пункт 76), від 23.11.2021 у справі № 359/3373/16-ц (пункт 155), від 15.09.2022 у справі № 910/12525/20 (пункт 148)), що в свою чергу виключає відмову в задоволенні позову в зв`язку з його необґрунтованістю.

Отже, у даному випадку самостійною та достатньою підставою для відмови у задоволенні вказаної заяви є неефективний спосіб захисту, який обраний кредитором Товариством з обмеженою відповідальністю «Фінансова факторингова компанія «Альтема».

З огляду на викладене, суд відмовляє Товариству з обмеженою відповідальністю «Фінансова факторингова компанія «Альтема» у задоволенні поданої заяви у повному обсязі.

При цьому, суд звертає увагу, що обставини щодо наявності/відсутності у діях керівника порушень приписів КУзПБ можуть бути предметом дослідження господарським судом під час розгляду позовних вимог, які відповідають закону та призводять до ефективного захисту порушених прав.

Вирішуючи питання щодо розподілу судових витрат у даній справі, суд зазначає, що заява про покладення солідарної відповідальності на органи управління боржника судовим збором не оплачувалася, оскільки така оплату не передбачалася Законом України "Про судовий збір" станом на момент її подання до суду (01.03.2025). Витрати на професійну правничу допомогу відповідачем у даній справі не заявлялися.

Керуючись ст.ст. 74, 76-80, 129, 236 - 240 Господарського процесуального кодексу України, суд -

ВИРІШИВ:

У задоволенні позову відмовити повністю.

Рішення господарського суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається до апеляційного господарського суду протягом двадцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було проголошено скорочене (вступну та резолютивну частини) рішення суду або якщо розгляд справи (вирішення питання) здійснювався без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Повний текст рішення складено 23.03.2026

Суддя А.В. Яковенко