УХВАЛА

23 березня 2026 року

м. Київ

cправа № 922/2320/25

Верховний Суд у складі судді Касаційного господарського суду Багай Н. О.,

розглянувши матеріали касаційної скарги Мусульманської релігійної громади "Милість"

на постанову Східного апеляційного господарського суду від 16.02.2026 та рішення Господарського суду Харківської області від 17.12.2025 у справі

за первісним позовом Акціонерного товариства "Харківобленерго"

до Мусульманської релігійної громади "Милість"

про стягнення 127 164,05 грн,

та зустрічним позовом Мусульманської релігійної громади "Милість"

до Акціонерного товариства "Харківобленерго"

про визнання протиправним та скасування рішення,

ВСТАНОВИВ:

09.03.2026 до Верховного Суду надійшла касаційна скарга Мусульманської релігійної громади "Милість" на постанову Східного апеляційного господарського суду від 16.02.2026 (повний текст складено 26.02.2026) та рішення Господарського суду Харківської області від 17.12.2025 у справі № 922/2320/25. Вказана касаційна скарга подана 07.03.2026 через підсистему "Електронний суд".

11.03.2026 до Верховного Суду через підсистему "Електронний суд" від Акціонерного товариства "Харківобленерго" надійшли заперечення проти відкриття касаційного провадження у справі № 922/2320/25.

Перевіривши матеріали касаційної скарги Мусульманської релігійної громади "Милість", Верховний Суд дійшов висновку про наявність підстав для залишення касаційної скарги без руху з огляду на таке.

Відповідно до пункту 2 частини 4 статті 290 Господарського процесуального кодексу України до касаційної скарги додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Правові засади справляння судового збору, платників, об`єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору визначає Закон України "Про судовий збір".

Згідно із частиною 1 статті 4 зазначеного Закону судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Як установив Верховний Суд, Акціонерне товариство "Харківобленерго" подало позовну заяву у 2025 році, її предметом є вимоги майнового характеру про стягнення з Мусульманської релігійної громади "Милість" 127 164,05 грн. Крім того, Мусульманська релігійна громада "Милість" у цій справі подала зустрічну позовну заяву, предметом якої є вимоги немайнового характеру про визнання протиправним та скасування рішення комісії з розгляду актів порушення Правил роздрібного ринку електричної енергії Акціонерного товариства "Харківобленерго" Салтівський РРЕ, яке оформлене протоколом № 122293 засідання комісії з розгляду порушення ПРРЕЕ від 17.09.2024, прийнятого на підставі акта про порушення від 23.02.2024 № 122293.

Рішенням Господарського суду Харківської області від 17.12.2025, яке залишене без змін постановою Східного апеляційного господарського суду від 16.02.2026 у справі № 922/2320/25, первісний позов задоволено повністю; стягнуто з Мусульманської релігійної громади "Милість" на користь Акціонерного товариства "Харківобленерго" 127 164,05 грн, з яких: 104 732,27 грн - донарахування за актом про порушення від 23.02.2024 № 122293 (де 87 276,89 грн - тарифна складова та 17 455,38 грн - ПДВ 20 %); 13 631,04 грн - витрати з оплати експертного дослідження; 1 678,95 грн - 3 % річних, нараховані на послуги з розподілу електричної енергії за період із жовтня 2024 року до квітня 2025 року; 7 121,79 грн - інфляційні втрати, нараховані на послуги з розподілу електричної енергії у період із жовтня 2024 року до квітня 2025 року; у задоволенні зустрічного позову відмовлено.

Мусульманська релігійна громада "Милість" у касаційній скарзі просить скасувати рішення Господарського суду Харківської області від 17.12.2025 та постанову Східного апеляційного господарського суду від 16.02.2026 у справі № 922/2320/25 і направити справу № 922/2320/25 на новий розгляд до Господарського суду Харківської області. Отже, Мусульманська релігійна громада "Милість" оскаржує судові рішення повністю в частині вимог майнового характеру за первісним позовом та в частині вимоги немайнового характеру за зустрічним позовом.

Відповідно до підпункту 1 пункту 2 частини 2 статті 4 Закону України "Про судовий збір" (у редакції, що діяла на час подання позовної заяви) за подання до господарського суду позовної заяви майнового характеру судовий збір становив 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб і не більше 350 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Згідно з підпунктом 2 пункту 2 частини 2 статті 4 Закону України "Про судовий збір" (у редакції, що діяла на час подання позовної заяви) за подання до господарського суду позовної заяви немайнового характеру судовий збір становив 1 розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Статтею 7 Закону України "Про Державний бюджет України на 2025 рік" прожитковий мінімум для працездатних осіб станом на 01.01.2025 встановлено в розмірі 3028,00 грн.

Згідно з підпунктом 7 пункту 2 частини 2 статті 4 Закону України "Про судовий збір" (у редакції, чинній на час звернення з касаційною скаргою) за подання до господарського суду касаційної скарги на рішення суду ставка судового збору становить 200 % ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви.

Відповідно до частини 3 статті 4 Закону України "Про судовий збір" при поданні до суду процесуальних документів, передбачених частиною 2 цієї статті, в електронній формі - застосовується коефіцієнт 0,8 для пониження відповідного розміру ставки судового збору.

Таким чином, у справі № 922/2320/25 ціною первісного позову є 127 164,05 грн, а тому відповідно до підпункту 1 пункту 2 частини 2 статті 4 Закону України "Про судовий збір" 1,5 % ціни первісного позову становить 1907,46 грн. Проте для розрахунку розміру судового збору за подання цієї касаційної скарги Верховний Суд відповідно до підпункту 1 пункту 2 частини 2 статті 4 Закону України "Про судовий збір" бере до уваги прожитковий мінімум для працездатних осіб у розмірі 3028,00 грн, оскільки 1,5 % ціни первісного позову становить 1907,46 грн, що є меншим за прожитковий мінімум для працездатних осіб станом на 01.01.2025.

Таким чином, скаржнику необхідно сплатити судовий збір за подання касаційної скарги на оскаржувані судові рішення в частині первісного та зустрічного позову в розмірі 9689,60 грн, розрахованому за формулою: (3028,00 грн + 3028,00 грн) х 200 % х 0,8, де 3028,00 грн - 1,5 % від ціни первісного позову майнового характеру, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб; 3 028,00 грн - ставка судового збору за подання до господарського суду зустрічної позовної заяви немайнового характеру; 200 % - ставка судового збору за подання касаційної скарги; 0,8 - коефіцієнт для пониження відповідного розміру ставки судового збору. На підтвердження сплати судового збору за подання касаційної скарги на постанову Східного апеляційного господарського суду від 16.02.2026 та рішення Господарського суду Харківської області від 17.12.2025 у справі № 922/2320/25 Мусульманська релігійна громада "Милість" подала квитанцію до платіжної інструкції на переказ готівки від 06.03.2026 № 8 на суму 6056,00 грн. Таким чином, судовий збір сплачено не в повному розмірі.

Відповідно до частини 2 статті 292 Господарського процесуального кодексу України в разі якщо касаційна скарга оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 290 цього Кодексу, а також подана особою, яка відповідно до частини 6 статті 6 цього Кодексу зобов`язана зареєструвати електронний кабінет, але не зареєструвала його, застосовуються положення статті 174 цього Кодексу, про що суддя постановляє відповідну ухвалу.

Згідно із частиною 2 статті 174 Господарського процесуального кодексу України в ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати 10 днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Отже, для усунення недоліків касаційної скарги Мусульманській релігійній громаді "Милість" необхідно подати до суду касаційної інстанції докази сплати судового збору в установленому законом порядку та розмірі, а саме у розмірі недоплаченої суми - 3633,60 грн за реквізитами, що зазначені на офіційному сайті Верховного Суду в розділі "Судовий збір". У разі невиконання у встановлений законом строк вимог цієї ухвали касаційна скарга вважатиметься неподаною та буде повернута скаржникові.

Верховний Суд звертає увагу скаржника на те, що відповідно до частини 9 статті 42 Господарського процесуального кодексу України у разі якщо позов, апеляційна, касаційна скарга подані до суду в електронній формі, позивач, особа, яка подала скаргу, мають подавати до суду заяви по суті справи, клопотання та письмові докази виключно в електронній формі, крім випадків, коли судом буде надано дозвіл на їх подання в паперовій формі.

У разі невиконання у встановлений законом строк вимог цієї ухвали касаційна скарга вважатиметься неподаною та буде повернута скаржникові.

Керуючись статтями 174, 234, 235, 290, частиною 2 статті 292 Господарського процесуального кодексу України, Верховний Суд

УХВАЛИВ:

Касаційну скаргу Мусульманської релігійної громади "Милість" на постанову Східного апеляційного господарського суду від 16.02.2026 та рішення Господарського суду Харківської області від 17.12.2025 у справі № 922/2320/25 залишити без руху та надати строк на усунення недоліків протягом десяти днів із дня вручення цієї ухвали.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та оскарженню не підлягає.

Суддя Н. О. Багай