ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
ДНІПРОПЕТРОВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
УХВАЛА

про повернення позовної заяви

30.03.2026 Справа № 904/1632/26

Суддя Кеся Н.Б., розглянувши матеріали

за позовом Нікопольської окружної прокуратури Дніпропетровської області, м.Нікополь Дніпропетровська область в інтересах держави в особі Марганецької міської ради, м.Марганець Дніпропетровська область

до Відповідач-1 Комунальне підприємство "Комбінат комунальних послуг" Марганецької міської ради", м.Марганець Дніпропетровська область

Відповідач-2 Фізична особа - підприємець Овдій Світлана Семенівна, село Топила, Нікопольський район, Дніпропетровська область

про про розірвання договору купівлі-продажу №72 від 17.04.2025 року

УСТАНОВИЛА:

Нікопольська окружна прокуратура Дніпропетровської області, м.Нікополь Дніпропетровська область в інтересах держави в особі Марганецької міської ради (далі-Позивач) 26.03.2026 року через систему "Електронний суд" звернулася з позовом до Відповідача-1 Комунальне підприємство "Комбінат комунальних послуг" Марганецької міської ради" та Відповідача-2 Фізична особа - підприємець Овдій Світлана Семенівна, в якому просить суд:

розірвати договір купівлі-продажу №72 від 17.04.2025, укладений між комунальним підприємством «Комбінат комунальних послуг» Марганецької міської ради () та ФОП Овдій С.С. (РНОКПП НОМЕР_1 ) щодо купівлі твердого палива (паливних пелет) з усіма додатковими угодами;

стягнути з відповідача на користь Дніпропетровської обласної прокуратури сплачений судовий збір за подачу позову (реквізити отримувача: 49044, м. Дніпро, проспект Дмитра Яворницького, 38, МФО 820172, р/р UA0000291 в ДКСУ в м. Київ, , код класифікації видатків бюджету 2800).

В обґрунтування позову Нікопольська окружна прокуратура посилається на таке:

17.04.2025 року між Комунальним підприємством "Комбінат комунальних послуг" Марганецької міської ради" та Фізичною особою - підприємець Овдій Світланою Семенівною укладено договір купівлі-продажу № 72;

відповідно до вимог п. 1.1 Договору №"2 Фізична особа - підприємець Овдій С.С. зобов`язується передати у власність КП "Комбінат комунальних послуг" ММР" товар: тверде паливо (паливні пелети), номенклатура та кількість товару визначається в Специфікації, яка є невід`ємною частиною даного Договору. Замовник зобов`язується прийняти цей товар та оплатити його на умовах, визначених цим Договором.

пунктом 1.3 Договору передбачено, що якість товару, що поставляється за цим Договором, має відповідати сертифікату якості;

пунктом 2.6 Договору встановлено, що на підтвердження якості товару Фізична особа - підприємець Овдій С.С. надає КП "Комбінат комунальних послуг" ММР" сертифікат якості;

відповідно до п.7.1 Договору він вважається укладеним і набирає чинності з моменту його підписання Сторонами та скріплення печатками Сторін;

строк цього Договору починає свій перебіг у момент, визначений у п.7.1 цього Договору та закінчується 31.12.2026 (п. 7.2 Договору);

відповідно до Специфікації №1 до Договору сторони домовились про закупівлю наступного товару:

Пелети гранульовані з лушпиння соняшника, фасовані в біг бегах 1200 т за ціною 10 000 грн за тону, загальна вартість 12000 000,0 грн;

Пелети з висівки пшеничні гранульовані, фасовані в біг бегах 1200 т за ціною 10000 грн за тону, загальна вартість 12000000,0 грн;

Пелети з деревини фасовані в біг бегах 1200 т за ціною 10000 грн за тону, загальна вартість 12000000,0 грн;

в подальшому 18.04.2025 КП «Комбінат комунальних послуг» ММР та ФОП Овдій С.С. уклали додаткову угоду №1 до Договору, та відповідно до якої зменшили ціну за одиницю товару без зміни кількості (обсягу), якості товарів та внесли зміни у Специфікацію до Договору;

загальна ціна товару, що поставляється за цим Договором складає 23920000,00 без ПДВ (пункт 3.2 Договору);

відповідно до Специфікації №2 до Договору сторони домовились про закупівлю наступного товару:

Пелети гранульовані з лушпиння соняшника, фасовані в біг бегах 1200 т за ціною 6000 грн за тону, загальна вартість 7 200 000,0 грн;

Пелети з висівки пшеничні гранульовані, фасовані в біг бегах 1200 т за ціною 6500 грн за тону, загальна вартість 7 800 000,0 грн;

Пелети з деревини фасовані в біг бегах 1200 т за ціною 7435 грн за тону, загальна вартість 8 922 000,0 грн;

КП «Комбінат комунальних послуг» ММР 01.11.2025 було зроблено заявку ФОП Овдій С.С. на поставку пелет паливних в об`ємі 22 т;

при прийнятті даної партії товару (пелети) було виявлено ознаки невідповідності якості товару (нехарактерний запах для лушпиння соняшника);

відповідно п.2.6 договору у Постачальника витребувано Сертифікат якості на лушпиння соняшникове пресоване гранульоване по ДСТУ;

однак ФОП Овдій С.С під час поставки предмету договору (паливних пелет) не надала сертифікат якості на паливні пелети;

відповідно п.2.7 договору, в момент відвантаження товару ФОП Овдій С.С. було відмовлено в прийнятті пелети без сертифікату якості, повідомивши про це Постачальника впродовж 24 годин з моменту виявлення невідповідності товару супровідним документам, до підписання видаткової накладної;

заходи щодо розірвання спірного договору КП «ККП» ММР самостійно не вживалися;

КП «ККП» ММР не заперечує щодо розірвання договору в судовому порядку;

використання сертифікованих пелет є критично важливим для опалювальних систем. Зростаюча популярність альтернативних джерел енергії вимагає особливої уваги до якості біопалива, що постачається на ринок. Дотримання стандартів якості пелет є не просто формальністю, а необхідною умовою для ефективної роботи опалювального обладнання. Враховуючи той факт, що використання низькоякісних пелет у твердопаливному котлі зазвичай призводить до того, що тепловіддача при горінні знижується, через це пелети в топку доводиться підкидати найчастіше, у камері згоряння, на трубі для відведення продуктів горіння накопичуються тверді відкладення зі спечених мінеральних домішок. Обладнання не зможе працювати правильно, підвищується ймовірність зворотної тяги та займання. Чищення котла або печі буде потрібно набагато частіше. Ресурс роботи опалювального обладнання скорочується. Конструкції швидко забиваються сажею, нагаром. Використання низькоякісних паливних пелет (із високою зольністю, домішками кори, піску або пластику) завдає значної шкоди довкіллю через збільшення викидів токсичних речовин, сажі та парникових газів. Це призводить до інтенсивного забруднення повітря, утворення великої кількості токсичної золи та швидкого виходу з ладу опалювального обладнання;

вказані обставини можуть призвести до неможливості фактичного виконання договору ФОП Овдій С.С., а також до неефективного використання бюджетних коштів під час дії військового стану в умовах обмеженого фінансування та нанесення шкоди інтересам держави в особі Марганецької міської ради;

Марганецька міська рада на лист окружної прокуратури від 19.03.2026 за №61-1604ВИХ-26, листом від 23.03.2026 за №15-20/24 повідомила про те, що рішенням Марганецької міської ради від 19.12.2024 за №1900-57/VIII «Про бюджет Марганецької міської територіальної громади на 2025 рік» затверджено бюджет на 2025 рік. Відповідно до додатку 3 до вказаного рішення зі спеціального фонду за кодом 1217670 передбачено видатки на поповнення статутного капіталу суб`єктів господарювання у розмірі 68 млн. 184 тис. 951 грн;

спеціальний фонд міського бюджету становить 71485,9 тис.грн. та складається з бюджету розвитку 70984,9 тис.грн., податкових надходжень до бюджету - 105 тис.грн. та видатків за рахунок власних надходжень бюджетних установ (від надання платних послуг) 396,0 тис.грн. Бюджет розвитку формується за рахунок передачі коштів з загального фонду до спеціального фонду. За рахунок коштів бюджету розвитку на 2025 рік заплановано крім інших видатки: на надання фінансової підтримки комунальним підприємствам у вигляді внесків до статутного капіталу суб`єктів господарювання, а саме КП «Комбінат комунальних послуг» ММР у розмірі 5 млн. грн;

КП «Комбінат комунальних послуг» ММР є підприємством по теплопостачанню бюджетних установ та інших споживачі на території Марганецької територіальної громади;

з метою недопущення виникнення надзвичайних ситуацій, пов`язаних із відсутністю опалення, та забезпечення сталого функціонування підприємства в умовах воєнного стану та під час підготовки підприємства до роботи в осінньо- зимовий період 2025 2026 роки виникла необхідність у закупівлі та здійсненні запасу твердого палива (ДК 021:2015:09110000-3 тверде паливо (паливні пелети)) у великому розмірі, а саме заплановано було закупити твердого палива 3600 т., вартість якого за результатами розгляду комерційних пропозицій складала 38 000 000 грн;

КП «Комбінат комунальних послуг» ММР власних коштів на закупівлю такого об`єму товару не мало, фінансування вказаного договору здійснювалось за рахунок коштів виділених з бюджету на надання фінансової підтримки комунальним підприємствам;

Марганецькою міською радою заходи щодо розірвання договору купівлі-продажу № 72 віж 17.04.2025 укладеного між КП «Комбінат комунальних послуг» ММР та ФОП Овдій С.С. не вживались;

з урахуванням викладених у листі окружної прокуратури обставин з метою недопущення неефективного використання бюджетних коштів в умовах воєнного стану Марганецька міська рада не заперечує щодо вжиття Нікопольською окружною прокуратурою, представницького характеру спрямованих на розірвання договору, купівлі-продажу № 72 від 17.04.2025 укладеного між КП «Комбінат комунальних послуг» ММР та ФОП Овдій С.С.;

однією з підстав розірвання договору є істотне порушення стороною цього договору;

оцінка порушення договору як істотного здійснюється судом відповідно до критеріїв, встановлених зазначеною нормою. Оціночне поняття істотності порушення договору законодавець розкриває за допомогою іншого оціночного поняття «значної міри» позбавлення сторони того, на що вона розраховувала при укладенні договору;

істотність порушення визначається виключно за об`єктивними обставинами, що склалися у сторони, яка вимагає розірвання договору. В такому випадку вина (як суб`єктивний чинник) сторони, що припустилася порушення договору, не має будь-якого значення і для оцінки порушення як істотного, і для виникнення права вимагати розірвання договору на підставі частини другої статті 651 Цивільного кодексу України;

іншим критерієм істотного порушення договору закон визнає розмір завданої порушенням шкоди, який не дає змоги потерпілій стороні отримати очікуване при укладенні договору. При цьому йдеться не лише про грошовий вираз завданої шкоди, прямі збитки, а й випадки, коли потерпіла сторона не зможе використати результати договору;

вирішальне значення для застосування зазначеного положення закону має співвідношення шкоди з тим, що могла очікувати від виконання договору сторона;

аналогічну правову позицію викладено у постанові Верховного Суду від 13.02.2018 №925/1074/17;

відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 611 ЦК України у разі порушення зобов`язання настають правові наслідки, встановлені договором або законом, зокрема припинення зобов`язання внаслідок односторонньої відмови від зобов`язання, якщо це встановлено договором або законом, або розірвання договору;

укладаючи спірний договір №72 Замовник розраховував на отримання від Постачальника товару який має відповідати сертифікату якості;

проте постачальником не лише не надано сертифікат якості на паливні пелети, а й повідомлено про те, що паливні пелети, які ним поставляються не сертифіковані;

не виконання істотних умов спірного договору Постачальником, призвело до необхідності проведення інших процедур закупівель та укладання інших договорів на менш привабливих умовах;

так, Нікопольська окружна прокуратура вважає, що наразі існують істотні порушення умов Договору та відповідно до вимог ч. 2 ст. 651 ЦК України, наявні всі підстави для звернення до суду для розірвання вказаного Договору.

За подання позову Позивач сплатив судовий збір на суму 2662,40 грн, що підтверджується платіжною інструкцією №596 від 25.03.2026 року.

Суд розглядає позов з формальних ознак відповідно до ст. 174 ГПК України.

Позовна заява підлягає поверненню з таких підстав.

Відповідно до ст. 131-1 Конституції України, в Україні діє прокуратура, яка здійснює, у тому числі, представництво інтересів держави в суді у виключних випадках і в порядку, що визначені законом.

При цьому, згідно з ч.ч. 1, 3 ст. 23 Закону України "Про прокуратуру", представництво прокурором інтересів громадянина або держави в суді полягає у здійсненні процесуальних та інших дій, спрямованих на захист інтересів громадянина або держави, у випадках та порядку, встановлених законом.

Прокурор здійснює представництво в суді законних інтересів держави у разі порушення або загрози порушення інтересів держави, якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, а також у разі відсутності такого органу.

Конституційний Суд України Рішенням від 03.12.2025 №6-р(ІІ)/2025, визнав неконституційними окремі приписи абзацу першого частини третьої статті 23 Закону №1805-III в тім, що вони надають прокуророві можливість здійснювати представництво інтересів держави в суді у зв`язку з нездійсненням або неналежним здійсненням захисту цих інтересі органом державної влади, органом місцевого самоврядування чи іншим суб`єктом владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження.

При цьому, у пунктах 3 та 4 резолютивної частини Рішення Конституційного Суду України також зазначено, що окремі приписи абзацу першого частини третьої статті 23 Закону №1805-III, які визнано неконституційними, втрачають чинність із 01.01.2027, та що це Рішення не поширюється на правовідносини щодо представництва прокурором інтересів держави в суді, які виникли під час чинності окремих приписів частини третьої статті 23 Закону №1805-III, визнаних неконституційними, та продовжують існувати після втрати ними чинності.

У мотивувальній частині цього Рішення Суд також наголосив, що представництво інтересів держави в суді, передбачене пунктом 3 частини першої статті 131-1 Конституції України, має винятковий та субсидіарний характер.

Прокурор може здійснювати таке представництво лише у випадках, коли цього вимагає захист конституційно значущих інтересів держави та коли компетентний орган не забезпечує такого захисту належним чином. Законодавче регулювання цієї функції повинно відповідати принципам закріпленим у Конституції України, зокрема принципам верховенства права, рівності сторін у судовому процесі та заборони надмірного втручання держави у сферу прав і свобод людини (аналогічні правові висновки викладено Верховним Судом у пункті 68 постанови від 18.12.2025 у справі №160/4161/24).

Так, виключність звернення прокурора до суду в порядку представництва інтересів держави полягає у субсидіарному (додатковому) характері цієї функції, яка може бути реалізована лише за умови дотримання вимог статті 23 Закону України "Про прокуратуру".

Ключовим для застосування норм ст. 23 Закону України «Про прокуратуру» є поняття «інтерес держави».

У Рішенні від 08.04.1999 №3-рп/99 Конституційний Суд України, з`ясовуючи поняття «інтереси держави», висловив позицію про те, що інтереси держави відрізняються від інтересів інших учасників суспільних відносин.

В основі перших завжди є потреба у здійсненні загальнодержавних (політичних, економічних, соціальних та інших) дій, програм, спрямованих на захист суверенітету, територіальної цілісності, державного кордону України, гарантування її державної, економічної, інформаційної, екологічної безпеки, охорону землі як національного багатства, захист прав усіх суб`єктів права власності та господарювання тощо (п. 3 мотивувальної частини).

Оскільки «інтереси держави» є оціночним поняттям, прокурор чи його заступник у кожному конкретному випадку самостійно визначає з посиланням на законодавство, на підставі якого подається позов, в чому саме відбулося чи може відбутися порушення матеріальних або інших інтересів держави, обґрунтовує у позовній заяві необхідність їх захисту та зазначає орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних відносинах.

Згідно з п. 2 Рекомендації Rec (2012) 11 Комітету Міністрів Ради Європи державам-учасникам «Про роль публічних обвинувачів поза системою кримінальної юстиції», прийнятої 19.09.2012 на 1151-му засіданні заступників міністрів, якщо національна правова система надає публічним обвинувачам певні обов`язки та повноваження поза системою кримінальної юстиції, їх місія полягає в тому, щоби представляти загальні або публічні інтереси, захищати права людини й основоположні свободи та забезпечувати верховенство права. ЄСПЛ звертав увагу на те, що сторонами цивільного провадження є позивач і відповідач.

Підтримка, що надається прокуратурою одній зі сторін, може бути виправдана за певних обставин, наприклад, при захисті інтересів незахищених категорій громадян (дітей, осіб з обмеженими можливостями та інших категорій), які, ймовірно, не в змозі самостійно захищати свої інтереси, або в тих випадках, коли відповідним правопорушенням зачіпаються інтереси великої кількості громадян, або у випадках, коли потрібно захистити інтереси держави (рішення від 15.01.2009 у справі «Менчинська проти Росії», заява №42454/02, п. 35).

Велика Палата Верховного Суду у постанові від 16.04.2025 у справі №924/971/23 підкреслила, що у правовій державі інтереси держави повинні відповідати інтересам суспільства та не можуть їм суперечити. Ті з інтересів суспільства, які становлять власне його фундамент, становлять публічний порядок.

Позов заявлений прокурором в інтересах держави в собі міської ради.

Відповідно до ст. 1 Закону України «Про місцеве самоврядування» право комунальної власності - право територіальної громади володіти, доцільно, економно, ефективно користуватися і розпоряджатися на свій розсуд і в своїх інтересах майном, що належить їй, як безпосередньо, так і через органи місцевого самоврядування.

Частиною 3 ст. 16 Закону України «Про місцеве самоврядування» передбачено, що матеріальною і фінансовою основою місцевого самоврядування є рухоме і нерухоме майно, доходи місцевих бюджетів, інші кошти, земля, природні ресурси, що є у комунальній власності територіальних громад сіл, селищ, міст, районів у містах, а також об`єкти їхньої спільної власності, що перебувають в управлінні районних і обласних рад.

Відповідно до вимог ч.1 ст. 17 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні» відносини органів місцевого самоврядування з юридичними особами, що перебувають у комунальній власності відповідних територіальних громад, будуються на засадах їх підпорядкованості, підзвітності та підконтрольності органам місцевого самоврядування.

Відповідно до ст.18-1 Закону України «Про місцеве самоврядування» орган місцевого самоврядування може бути позивачем та відповідачем у судах загальної юрисдикції, зокрема, звертатися до суду, якщо це необхідно для реалізації його повноважень і забезпечення виконання функцій місцевого самоврядування.

Велика Палата Верховного Суду у постанові від 21.06.2023 у справі №905/1907/21 дійшла висновку про те, що Рада є особою, уповноваженою на вжиття заходів представницького характеру щодо захисту інтересів територіальної громади, інтереси якої є складовою інтересів держави, пов`язаних із законним та ефективним витрачанням коштів місцевого бюджету, а тому є належним позивачем у цій справі.

Подібні висновки викладені у постановах КГС ВС від 22.12.2022 у справі №904/123/22, від 26.10.2022 у справі №904/5558/20 (підпункти 5.50, 5.51) та від 21.12.2022 у справі № 904/8332/21 (пункт 33) (п. 8.47 Постанови).

Велика Палата Верховного Суду зазначила, що використання коштів місцевого бюджету становить суспільний інтерес та стосується прав та інтересів великого кола осіб (у нашому випадку в мешканців Марганецької територіальної громади).

Завданням органу місцевого самоврядування є забезпечення раціонального використання майна та інших ресурсів, що перебувають у комунальній власності.

Неефективне витрачання коштів місцевого бюджету може порушувати економічні інтереси територіальної громади (п. 8.47 Постанови).

Частиною 1 статті 2 ГПК України передбачено, що завданням господарського судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів, пов`язаних із здійсненням господарської діяльності, та розгляд інших справ, віднесених до юрисдикції господарського суду, з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав і законних інтересів фізичних та юридичних осіб, держави.

Відповідно до ст. 131-1 Конституції України, в Україні діє прокуратура, яка здійснює, у тому числі, представництво інтересів держави в суді у виключних випадках і в порядку, що визначені законом.

Враховуючи наведені положення чинного законодавства, суд зазначає, що обставини позову свідчать про те, що фактичними підставами позову є ненадання Відповідачем-2 сертифіката якості на тверде паливо, через що Відповідач-1 відмовився отримати пальне. У зв`язку з цим розрахунки між Відповідачами не здійснювались, кошти з бюджету на рахунок Відповідача-2 не перераховувались. Отже, в позові зазначається про істотне порушення умов договору Відповідачем-2, але шкідливих наслідків бюджет не зазнав, неякісне паливо до потреб громади не потрапило, таким чином, сторони договору врегулювали свої правовідносини на свій розсуд.

З огляду на вказані обставини, суд доходить висновку про відсутність підстав для звернення прокурора до суду в інтересах держави в особі міської ради, яка, до того ж, не є стороною договору.

Відповідно до п. 4 ч. 5 ст. 174 ГПК України суддя повертає позовну заяву і додані до неї документи також у разі, якщо відсутні підстави для звернення прокурора до суду в інтересах держави або для звернення до суду особи, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах іншої особи.

Також суд зазначає, що відсутність шкідливих наслідків, на думку суду, тягне навпаки неефективне використання бюджетних коштів на сплату судового збору за подачу цього позову та на його розгляд судом.

На підставі викладеного, суд повертає позовну заяву без розгляду відповідно до п. 4 ч. 5 ст. 174 ГПК України.

Керуючись п. 4 ч. 5 ст. 174, ст.ст. 234, 235 ГПК України, суд -

УХВАЛИВ:

Повернути позовну заяву і додані до неї документи без розгляду.

Повернення позовної заяви не перешкоджає повторному зверненню з нею до господарського суду в загальному порядку після усунення недоліків.

Судовий збір сплачений прокуратурою підлягає поверненню з Державного бюджету України за заявою прокуратури встановленої форми з відповідними реквізитами.

Ухвала набирає законної сили з дати її підписання - 30.03.2026 та може бути оскаржена до Центрального апеляційного господарського суду в десятиденний строк у порядку, встановленому статтями 254-259 ГПК України.

Суддя Н.Б. Кеся