ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ХАРКІВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
_______________________________________________________________________
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"23" березня 2026 р.м. ХарківСправа № 922/4683/25

Господарський суд Харківської області у складі:

судді Буракової А.М.

при секретарі судового засідання Чабан А.А.

розглянувши в порядку загального позовного провадження справу

за позовом Управління комунального майна та приватизації Департаменту економіки та комунального майна Харківської міської ради, м. Харків
до Товариства з обмеженою відповідальністю Жилбудсервіс 2, м. Харків
про зобов`язання звільнити та повернути нежитлові приміщення, та стягнення 45371,99 грн.
за участю представників:

позивача - Мамалуй М.О.

відповідача - не з`явився

ВСТАНОВИВ:

Управління комунального майна та приватизації Департаменту економіки та комунального майна Харківської міської ради (позивач) звернулося до Господарського суду Харківської області з позовною заявою до Товариства з обмеженою відповідальністю «Жилбудсервіс 2» (відповідач), згідно якої просить суд:

- зобов`язати відповідача звільнити та повернути Управлінню комунального майна та приватизації Департаменту економіки та комунального майна Харківської міської ради () нежитлові приміщення 1-го поверху № XXX, 30, 30а, 30б, 30г, 30е, 30д, 30ж, 30з, 30и, 30к, 30л, 30м загальною площею 201,8 кв.м за адресою: м. Харків, вул. Свистуна, 16, літ. «А-5» протягом трьох робочих днів з дня набрання рішенням законної сили;

- стягнути з відповідача на свою користь 45371,99 грн. за Договором оренди № 584 від 08 липня 2021 року, з яких:

15 291,21 грн. - орендна плата за період з січня 2022р. до жовтня 2025р.;

30080,78 грн. - пеня за період з лютого 2022р. до жовтня 2025р.;

- стягнути з відповідача на свою користь судові витрати у сумі 4844,80 грн. судового збору та витрат на професійну правничу допомогу;

- розгляд справи здійснювати в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) учасників справи.

Ухвалою Господарського суду Харківської області від 05.01.2026 прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження у справі. В задоволенні клопотання позивача про розгляд справи в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) учасників справи відмовлено. Справу постановлено розглядати в порядку загального позовного провадження з повідомленням сторін. Призначено підготовче засідання на 26 січня 2026 року о 12:30.

Рух справи висвітлено у відповідних ухвалах суду.

Представник позивача у судовому засіданні призначеному на 23.03.2026 о 12:15 підтримав позовні вимоги та просив суд їх задовольнити.

Відповідач про розгляд справи повідомлявся судом за юридичною адресою, яка вказана у Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань: 61052, м. Харків, вул. Конторська, будинок 2. Проте, копії ухвал суду по справі адресовані відповідачу були повернуті Укрпоштою на адресу суду із зазначенням причини повернення - "адресат відсутній за вказаною адресою".

Відповідно до ч. 7 ст. 120 ГПК України, учасники судового процесу зобов`язані повідомляти суд про зміну свого місцезнаходження чи місця проживання під час розгляду справи. У разі відсутності заяви про зміну місця проживання ухвала про повідомлення чи виклик надсилається учасникам судового процесу, які не мають електронного кабінету та яких неможливо сповістити за допомогою інших засобів зв`язку, що забезпечують фіксацію повідомлення або виклику, за останньою відомою суду адресою і вважається врученою, навіть якщо відповідний учасник судового процесу за цією адресою більше не знаходиться або не проживає чи не перебуває.

Згідно ч. 6 ст. 242 ГПК України, днем вручення судового рішення є: 1) день вручення судового рішення під розписку; 2) день отримання судом повідомлення про доставлення копії судового рішення до електронного кабінету особи; 3) день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про вручення судового рішення; 4) день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про відмову отримати копію судового рішення чи відмітки про відсутність особи за адресою місцезнаходження, місця проживання чи перебування особи, повідомленою цією особою суду; 5) день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про відмову отримати копію судового рішення чи відмітки про відсутність особи за адресою місцезнаходження, місця проживання чи перебування особи, яка зареєстрована у встановленому законом порядку, якщо ця особа не повідомила суду іншої адреси.

Відтак, в силу п. 5 ч. 6 ст. 242 ГПК України, день невдалої спроби вручення поштового відправлення за адресою місцезнаходження відповідача, яка зареєстрована у встановленому законом порядку, вважається днем вручення відповідачу ухвал суду.

У даному випаду судом також враховано, що за приписами ч. 1 ст. 9 ГПК України ніхто не може бути позбавлений права на інформацію про дату, час і місце розгляду своєї справи або обмежений у праві отримання в суді усної або письмової інформації про результати розгляду його судової справи. Будь-яка особа, яка не є учасником справи, має право на доступ до судових рішень у порядку, встановленому законом. Відповідно до ч. 2 ст. 2 Закону України "Про доступ до судових рішень" усі судові рішення є відкритими та підлягають оприлюдненню в електронній формі не пізніше наступного дня після їх виготовлення і підписання. Згідно з ч. ч. 1, 2 ст. 3 названого Закону, для доступу до судових рішень судів загальної юрисдикції Державна судова адміністрація України забезпечує ведення Єдиного державного реєстру судових рішень. Єдиний державний реєстр судових рішень - автоматизована система збирання, зберігання, захисту, обліку, пошуку та надання електронних копій судових рішень. Судові рішення, внесені до Реєстру, є відкритими для безоплатного цілодобового доступу на офіційному веб-порталі судової влади України (ч. 1 ст. 4 Закону України "Про доступ до судових рішень"). Враховуючи наведене, господарський суд зазначає, що відповідач не був позбавлений права та можливості ознайомитись з процесуальними документами у справі № 922/1917/25 у Єдиному державному реєстрі судових рішень (www.reyestr.court.gov.ua).

Отже, матеріали справи свідчать, що всім учасникам справи надано можливість для висловлення своєї правової позиції по суті позовних вимог та судом дотримано, під час розгляду справи, обумовлені чинним ГПК України процесуальні строки для звернення із заявами по суті справи та іншими заявами з процесуальних питань.

Так, за висновками суду, в матеріалах справи достатньо документів, які мають значення для правильного вирішення спору, внаслідок чого справа може бути розглянута за наявними у справі матеріалами.

Дослідивши матеріали справи, всебічно і повно з`ясувавши фактичні обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, об`єктивно оцінивши надані суду докази, які мають значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, заслухавши пояснення представника позивача, суд встановив наступне.

Відповідно протоколу проведення електронного аукціону №UA-PS-2021-05-17-000006-1 від 08.06.2021 відповідач у справі - Товариство з обмеженою відповідальністю «ЖИЛБУДСЕРВІС 2» став переможцем електронного аукціону щодо оренди нежитлових приміщень 1-го поверху загальною площею 201,8 кв.м в житловому будинку літ. "А-5" за адресою: м. Харків, вул. Свистуна, 16. Місячна орендна плата, визначена за результатами проведення аукціону, становила 7 510,00 грн. без ПДВ.

08 липня 2021 року між Управлінням комунального майна та приватизації Департаменту економіки та комунального майна Харківської міської ради (далі - позивач або орендодавець) та Товариством з обмеженою відповідальністю «ЖИЛБУДСЕРВІС 2» (далі відповідач або орендар) був укладений Договір № 584 оренди нерухомого майна, що належить до комунальної власності територіальної громади м. Харкова (далі «Договір»).

Предметом зазначеного Договору, відповідно до п. 1.1 (незмінні умови) є строкове платне користування Майном, яке належить до комунальної власності територіальної громади м. Харкова.

Пунктом 2.1 Договору (незмінні умови) передбачено, що набуття Орендарем права користування майном настає після підписання сторонами цього Договору та акта приймання - передачі майна.

Об`єкт оренди, визначений Договором, був переданий Орендодавцем Орендареві згідно акта приймання-передачі від 08 липня 2021 року.

Згідно з п. 4.1. договору (змінювані умови) об`єктом оренди є нежитлові приміщення 1-го поверху № XXX, 30, 30а, 30б, 30г, 30е, 30д, 30ж, 30з, 30и, 30к, 30л, 30м загальною площею 201,8 кв.м за адресою: м. Харків, вул. Свистуна, 16, літ. А-5.

Пунктом 6.1 договору (змінювані умови) встановлено, що ринкова вартість, визначена на підставі звіту про оцінку Майна (частина четверта статті 8 Закону України від 3 жовтня 2019 року і № 157-ІX "Про оренду державною і комунального майна" (далі -Закон), що становить 743500,00 грн.

У пункті 8.1. договору (змінювані умови) визначена сума місячної орендної плати у розмірі 7510,00 грн., без ПДВ.

Пунктом 3.3 Договору визначено, що Орендар сплачує орендну плату до бюджету Харківської міської територіальної громади, відповідно до пункту 15 Умов, щомісяця до 20 числа поточного місяця оренди.

Згідно з п. 9.2 Договору (незмінних умов) орендар запевняє, що має можливість, забезпечену його власними або залученими фінансовими ресурсами, своєчасно і в повному обсязі сплачувати орендну плату та інші платежі відповідно до Договору.

Відповідно до п.п. 3.5, 3.6, 3.8 Договору передбачено, що орендна плата, перерахована несвоєчасно або не в повному обсязі, стягується Орендодавцем та/або балансоутримувачем. Орендодавець і балансоутримувач можуть за домовленістю звернутися з позовом про стягнення орендної плати та інших платежів за цим Договором, за якими у Орендаря є заборгованість, в інтересах відповідної сторони цього Договору.

На суму заборгованості Орендаря зі сплати орендної плати нараховується пеня в розмірі подвійною облікової ставки Національного банку на дату нарахування пені від суми заборгованості за кожен день прострочення перерахування орендної плати.

Припинення Договору не звільняє Орендаря від обов`язку сплатити заборгованість за орендною платою, якщо така виникла, у повному обсязі, ураховуючи пеню та неустойку (за наявності).

Відповідно до п. 10.4 Договору стягнення заборгованості з орендної плати, пеня та неустойка (за наявності), передбачених цим Договором, може здійснюватися на підставі рішення суду.

Відповідачем належним чином не виконано обов`язки зі сплати орендних платежів у строк, порядку та розмірі, встановленими Договором, внаслідок чого виникла заборгованість перед бюджетом Харківської міської територіальної громади з оплати орендної плати за Договором в сумі 15 291,21 грн. за період з січня 2022 року до жовтня 2025 року. Враховуючи, що Відповідач порушував строки сплати орендної плати, позивачем нараховано пеню в розмірі 30 080,78 грн.

29.09.2025 Управлінням комунального майна та приватизації Департаменту економіки та комунального майна Харківської міської ради направлено відповідачу лист за №7969, в якому орендодавець зазначив, що Орендарем порушуються умови договору, а саме п. 3.3. договору, орендна плата надходить несвоєчасно та не у повному обсязі, в наслідок чого утворилась заборгованість. Також, позивач вимагав від відповідача усунути порушення п. 3.3. умов договору оренди та сплатити заборгованість за договором оренди № 584 від 08.07.2021 протягом 5 робочих днів, з дати реєстрації цього листа.

Проте відповідач вказані порушення не усунув та вказану позивачем у листі суму боргу та пені не погасив.

Згідно з п. 11.7.1 (незмінюваних умов) договору визначено, що договір може бути достроково припинений на вимогу орендодавця, якщо орендар допустив прострочення сплати орендної плати на строк більше трьох місяців або сумарно заборгованість з орендної плати більше, ніж плата за три місяці.

08.10.2025 Управлінням комунального майна та приватизації Департаменту економіки та комунального майна Харківської міської ради направлено відповідачу лист за №8835, в якому орендодавець зазначив, що на підставі п. 11.7.1., незмінюваних умов договору оренди, прийнято рішення про дострокове припинення договору оренди № 584 від 08.07.2021. Умовами договору передбачено, що датою припинення вважається п`ятий робочий день з дати реєстрації цього листа (від дати на штемпелі поштового відправлення). Також орендодавець зазначив, відповідно до п. 4.2. незмінюваних умов договору, необхідно протягом трьох робочих днів після дострокового припинення договору оренди звільнити орендоване майно від власних речей і повернути його відповідно акту повернення з оренди орендованого майна. Нарахування орендної плати та пені буде припинено з моменту підписання цього акту. Також, відповідача попереджено, що у разі неповернення майна у визначений строк, Управлінням відповідно до п. 4.4. незмінюваних умов договору оренди № 584 від 08.07.2021 буде нарахована неустойка у розмірі подвійної орендної плати за кожний день користування майном після дати припинення цього договору.

Таким чином Договір, а також нарахування орендної плати та пені були припинені з 15.10.2025 на підставі п.п. 4.4, 11.7.1.

Відповідно до п. 4.1 Договору взяв на себе зобов`язання звільнити протягом трьох робочих днів орендоване майно від належних Орендарю речей і повернути його відповідно до акта повернення з оренди орендованого майна в тому стані, в якому майно перебувало на момент передачі його в оренду, з урахуванням нормального зносу, а якщо Орендарем були виконані невід`ємні поліпшення або проведено капітальний ремонт, то разом із такими поліпшеннями/капітальним ремонтом; сплатити орендну плату, нараховану до дати, що передує даті повернення майна з оренди.

Відповідач, в порушення умов Договору, зобов`язання за договором належним чином не виконав, заборгованість по орендній платі та пені не сплатив та орендовані нежитлові приміщення 1-го поверху № XXX, 30, 30а, 30б, 30г, 30е, 30д, 30ж, 30з, 30и, 30к, 30л, 30м загальною площею 201,8 кв.м за адресою: м. Харків, вул. Свистуна, 16, літ. «А-5» позивачу не повернув.

Вказані обставини, на думку позивача, свідчать про порушення його прав та охоронюваних законом інтересів і є підставою для їх захисту у судовому порядку.

Надаючи правову кваліфікацію викладеним обставинам справи, з урахуванням фактичних та правових підстав позовних вимог, суд виходить з наступного.

Згідно ст. 11 ЦК України, цивільні права та обов`язки виникають із дій осіб, що передбачені актами цивільного законодавства, а також із дій осіб, що не передбачені цими актами, але за аналогією породжують цивільні права та обов`язки, й серед підстав виникнення цивільних прав та обов`язків, зокрема, передбачає договори та інші правочини.

Відповідно до статті 509 ЦК України, зобов`язанням є правовідношення, в якому одна сторона (боржник) зобов`язана вчинити на користь другої сторони (кредитора) певну дію (передати майно, виконати роботу, надати послугу, сплатити гроші тощо) або утриматися від певної дії, а кредитор має право вимагати від боржника виконання його обов`язку. Зобов`язання виникають з підстав, встановлених статтею 11 цього Кодексу.

Як зазначено в статті 626 ЦК України договором є домовленість двох або більше сторін, спрямована на встановлення, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків. Договір є двостороннім, якщо правами та обов`язками наділені обидві сторони договору.

В частині 1 статті 638 ЦК України зазначено, що договір є укладеним, якщо сторони в належній формі досягли згоди з усіх істотних умов договору. Істотними умовами є умови про предмет договору, умови, що визначені законом як істотні або необхідними для договорів даного виду, а також усі ті умови, щодо яких за заявою хоча б однієї із сторін має бути досягнуто згоди.

Частина 1 статті 759 ЦК України передбачає, що за договором найму (оренди) наймодавець передає або зобов`язується передати наймачеві майно у користування за плату на певний строк.

Отже, укладаючи та підписуючи договір № 584 оренди нерухомого майна, що належить до комунальної власності територіальної громади м. Харкова, сторони чітко визначили та погодили всі істотні умови договору, взаємні права та обов`язки кожної із сторін, а також відповідальність сторін у разі порушення умов договору.

Беручи до уваги встановлену статтею 204 ЦК України та не спростовану в межах даної справи в порядку статті 215 ЦК України презумпцію правомірності означеного договору, суд вважає їх належною у розумінні статей 11, 509 ЦК України та статей 173, 174 ГК України підставою для виникнення обумовлених таким договором кореспондуючих прав і обов`язків сторін.

З матеріалів справи вбачається, що позивачем належним чином виконано зобов`язання за договором та додатковими угодами до нього, та передано відповідачу в оренду відповідне майно в належному технічному стані.

Відповідно до частини 1, 5 статті 762 ЦК України за користування майном з наймача справляється плата, розмір якої встановлюється договором найму. Плата за користування майном вноситься щомісячно, якщо інше не встановлено договором.

Частиною 1 статті 17 Закону України "Про оренду державного та комунального майна", визначено, що орендна плата встановлюється у грошовій формі і вноситься у строки, визначені договором.

Згідно з частиною 3 статті 18 Закону України "Про оренду державного та комунального майна" передбачено, що орендар зобов`язаний вносити орендну плату своєчасно і у повному обсязі.

За змістом частини 1 статті 530 ЦК України якщо у зобов`язанні встановлений строк (термін) його виконання, то воно підлягає виконанню у цей строк (термін).

Із змісту наведеної норми права слідує, що однією із основних умов виконання зобов`язання є строк (термін) його виконання. Дотримання строку виконання є одним із критеріїв належного виконання зобов`язання, оскільки прострочення є одним із проявів порушення зобов`язання. Строк (термін) виконання зобов`язання за загальним правилом, узгоджується сторонами в договорі. При цьому коли одна із сторін за умовами договору взяла на себе певні зобов`язання, то інша сторона вправі очікувати, що такі будуть виконані належним чином у встановлені строки. У разі ж коли сторона порушила умови договору, зобов`язання вважається не виконаним, що є порушенням погодженої між сторонами істотної умови договору.

Верховний Суд у постанові від 01.03.2021 у справі №180/1735/16-ц зазначив, що принцип належного виконання зобов`язання полягає в тому, що виконання має бути проведене, зокрема у належний строк (термін).

Пунктом 2.1 Договору (незмінні умови) передбачено, що набуття Орендарем права користування майном настає після підписання сторонами цього Договору та акта приймання - передачі майна.

Згідно з пунктом 3.3. договору (незмінні умови) Орендар сплачує орендну плату до бюджету Харківської міської територіальної громади, відповідно до пункту 15 Умов, щомісяця до 20 числа поточного місяця оренди.

Пунктом 9.2. договору (незмінні умови) також орендар запевняє, що має можливість, забезпечену його власними або залученими фінансовими ресурсами, своєчасно і в повному обсязі сплачувати орендну плату та інші платежі відповідно до Договору.

З матеріалів справи слідує, що відповідачем в порушення взятих на себе договірних зобов`язань несвоєчасно та не в повному обсязі сплачувалась орендна плата, що призвело до виникнення заборгованості.

Згідно зі статтями 610, 611 ЦК України порушенням зобов`язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов`язання (неналежне виконання).

Відповідно до статті 612 ЦК України боржник вважається таким, що прострочив, якщо він не приступив до виконання зобов`язання або не виконав його у строк, встановлений договором або законом.

Частиною 1 статті 546 ЦК України передбачено, що виконання зобов`язання може забезпечуватися неустойкою, порукою, гарантією, заставою, притриманням, завдатком, правом довірчої власності.

За приписами статті 549 ЦК України неустойкою (штрафом, пенею) є грошова сума або інше майно, які боржник повинен передати кредиторові у разі порушення боржником зобов`язання.

Крім цього, згідно п.п. 3.5, 3.6 Договору передбачено, що орендна плата, перерахована несвоєчасно або не в повному обсязі, стягується Орендодавцем та/або балансоутримувачем. Орендодавець і балансоутримувач можуть за домовленістю звернутися з позовом про стягнення орендної плати та інших платежів за цим Договором, за якими у Орендаря є заборгованість, в інтересах відповідної сторони цього Договору.

На суму заборгованості Орендаря зі сплати орендної плати нараховується пеня в розмірі подвійною облікової ставки Національного банку на дату нарахування пені від суми заборгованості за кожен день прострочення перерахування орендної плати.

Згідно зі статтями 1, 3 Закону України "Про відповідальність за несвоєчасне виконання грошових зобов`язань", платники грошових коштів сплачують на користь одержувачів цих коштів за прострочку платежу пеню в розмірі, що встановлюється за згодою сторін; розмір пені, передбачений статтею 1 цього Закону, обчислюється від суми простроченого платежу та не може перевищувати подвійної облікової ставки Національного банку України, що діяла у період, за який сплачується пеня.

Перевіривши правомірність та правильність здійсненого позивачем розрахунку заборгованості з орендної плати у розмірі 15291,21 грн. та пені у розмірі 30080,78 грн., суд зазначає, що відповідні нарахування не суперечать вимогам чинного законодавства, погодженим між сторонами умовам договору, встановленим обставинам справи, та є арифметично вірними.

Відповідно до статті 629 ЦК України договір є обов`язковим для виконання сторонами, згідно приписів статті 526 вказаного Кодексу зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться.

Щодо позовної вимоги про зобов`язання Товариства з обмеженою відповідальністю ЖИЛБУДСЕРВІС 2 () звільнити та повернути Управлінню комунального майна та приватизації Департаменту економіки та комунального майна Харківської міської ради () нежитлові приміщення 1-го поверху № XXX, 30, 30а, 30б, 30г, 30е, 30д, 30ж, 30з, 30и, 30к, 30л, 30м загальною площею 201,8 кв.м за адресою: м. Харків, вул. Свистуна, 16, літ. А-5 протягом трьох робочих днів з дня набрання рішенням законної сили, суд зазначає наступне.

Відповідно до статті 785 ЦК України у разі припинення договору найму наймач зобов`язаний негайно повернути наймодавцеві річ у стані, в якому вона була одержана, з урахуванням нормального зносу, або у стані, який було обумовлено в договорі.

Частиною 1 статті 25 Закону України "Про оренду державного та комунального майна" унормовано, що у разі припинення договору оренди орендар зобов`язаний протягом трьох робочих днів з дати припинення договору повернути орендоване майно в порядку, визначеному договором оренди.

Згідно з статтею 27 Закону України "Про оренду державного та комунального майна" у разі розірвання договору оренди, закінчення строку його дії та відмови від його продовження або банкрутства орендаря, він зобов`язаний повернути орендодавцеві об`єкт оренди на умовах, зазначених у договорі оренди.

Відповідно до п. 4.1 Договору взяв на себе зобов`язання звільнити протягом трьох робочих днів орендоване майно від належних Орендарю речей і повернути його відповідно до акта повернення з оренди орендованого майна в тому стані, в якому майно перебувало на момент передачі його в оренду, з урахуванням нормального зносу, а якщо Орендарем були виконані невід`ємні поліпшення або проведено капітальний ремонт, то разом із такими поліпшеннями/капітальним ремонтом; сплатити орендну плату, нараховану до дати, що передує даті повернення майна з оренди.

Враховуючи вищевикладене, оскільки судом встановлено, що Договір №584 оренди нерухомого майна, що належить до комунальної власності територіальної громади були припинені з 15.10.2025 на підставі п.п. 4.4, 11.7.1., а відповідач орендовані приміщення позивачу не повернув, позовна вимога про звільнення та повернення Управлінню комунального майна та приватизації Департаменту економіки та комунального майна Харківської міської ради () нежитлових приміщень 1-го поверху № XXX, 30, 30а, 30б, 30г, 30е, 30д, 30ж, 30з, 30и, 30к, 30л, 30м загальною площею 201,8 кв.м за адресою: м. Харків, вул. Свистуна, 16, літ. А-5 протягом трьох робочих днів з дня набрання рішенням законної сили, також визнається судом обґрунтованою та такою, що підлягає задоволенню.

При цьому суд зазначає, що предметом доказування є обставини, які підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення.

Обов`язок із доказування слід розуміти як закріплену в процесуальному та матеріальному законодавстві міру належної поведінки особи, що бере участь у судовому процесі із збирання та надання доказів для підтвердження свого суб`єктивного права.

Відповідно до статті 73 ГПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: 1) письмовими, речовими і електронними доказами; 2) висновками експертів; 3) показаннями свідків.

Згідно із статтею 77 ГПК України допустимість доказів полягає у тому, що обставини, які відповідно до законодавства повинні бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування. Докази, одержані з порушенням закону, судом не приймаються.

Відповідно до статті 86 ГПК України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також вірогідність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності.

Вказані вище норми процесуального закону спрямовані на реалізацію статті 13 ГПК України. Згідно з положеннями цієї статті судочинство у господарських судах здійснюється на засадах змагальності сторін. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених законом.

Судом надано оцінку щодо належності, допустимості, достовірності кожного доказу окремо, а також вірогідність і взаємний зв`язок зазначених вище судом доказів у їх сукупності.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 124, 129 Конституції України, ст.ст. 4, 11, 12, 13, 73, 74, 76-80, 91, 120, 232, 233, 236, 237, 238, 240, 241 Господарського процесуального кодексу України, суд

ВИРІШИВ:

1. Позов задовольнити повністю.

2. Зобов`язати Товариство з обмеженою відповідальністю ЖИЛБУДСЕРВІС 2 () звільнити та повернути Управлінню комунального майна та приватизації Департаменту економіки та комунального майна Харківської міської ради () нежитлові приміщення 1-го поверху № XXX, 30, 30а, 30б, 30г, 30е, 30д, 30ж, 30з, 30и, 30к, 30л, 30м загальною площею 201,8 кв.м за адресою: м. Харків, вул. Свистуна, 16, літ. А-5 протягом трьох робочих днів з дня набрання рішенням законної сили.

3. Стягнути з Товариства з обмеженою відповідальністю ЖИЛБУДСЕРВІС 2 (61052, м. Харків, вул. Конторська, будинок 2, ) на користь Управління комунального майна та приватизації Департаменту економіки та комунального майна Харківської міської ради (61003, м. Харків, м-н Конституції, буд. 16, ) 45 371,99 грн. за Договором оренди № 584 від 08 липня 2021 року, з яких:

15 291,21 грн. орендна плата за період з січня 2022р. до жовтня 2025 року;

30 080,78 грн. пеня за період з лютого 2022р. до жовтня 2025 року.

Видати накази після набрання рішенням законної сили.

Рішення господарського суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення господарського суду може бути оскаржене безпосередньо до Східного апеляційного господарського суду протягом двадцяти днів з дня складання повного рішення.

УЧАСНИКИ СПРАВИ:

Позивач: Управління комунального майна та приватизації Департаменту економіки та комунального майна Харківської міської ради (61003, м. Харків, м-н Конституції, буд. 16, ).

Відповідач: Товариство з обмеженою відповідальністю ЖИЛБУДСЕРВІС 2 (61052, м. Харків, вул. Конторська, будинок 2, ).

Повне рішення складено "25" березня 2026 р.

СуддяА.М. Буракова