УХВАЛА

24 березня 2026 року

м. Київ

Справа № 916/29/24

Верховний Суд у складі судді Касаційного господарського суду Власова Ю. Л.,

розглянувши матеріали касаційної скарги заступника керівника Одеської обласної прокуратури

на рішення Господарського суду Одеської області від 21 травня 2024 року (суддя Рога Н.В.)

та постанову Південно-західного апеляційного господарського суду від 17 лютого 2026 року (колегія суддів у складі: головуюча Поліщук Л.В., судді: Богатир К.В., Таран С.В.)

у справі №916/29/24

за позовом заступника керівника Малиновської окружної прокуратури міста Одеси в інтересах держави в особі: 1. Одеської міської ради; 2. Південного офісу Держаудитслужби

до 1. Управління капітального будівництва Одеської міської ради, 2. Товариства з обмеженою відповідальністю «Веста Девелоп»

про визнання недійсним рішення та договору, стягнення 6 731 247,48 грн,

ВСТАНОВИВ:

16 березня 2026 року до Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду (далі - Верховний Суд, Суд) через систему «Електронний суд» надійшла касаційна скарга заступника керівника Одеської обласної прокуратури (далі - Прокурор, скаржник) на рішення Господарського суду Одеської області від 21 травня 2024 року та постанову Південно-західного апеляційного господарського суду від 17 лютого 2026 року у справі №916/29/24. В системі «Електронний суд» документ сформований 16 березня 2026 року.

Протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 16 березня 2026 року для розгляду зазначеної касаційної скарги у справі визначено колегію суддів у складі: Власов Ю. Л. - головуючий, Булгакова І. В., Малашенкова Т.М.

Перевіривши матеріали касаційної скарги, Верховний Суд дійшов висновку про наявність підстав для залишення касаційної скарги без руху з огляду на таке.

Відповідно до пункту 2 частини четвертої статті 290 ГПК України до касаційної скарги додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Правові засади справляння судового збору, платників, об`єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору визначено Законом України «Про судовий збір».

Згідно з частиною першою статті 4 Закону України «Про судовий збір» судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Верховний Суд установив, що у 2024 році Прокурор в інтересах держави звернувся до суду з позовом до Управління капітального будівництва Одеської міської ради (відповідач 1) і Товариства з обмеженою відповідальністю «Веста Девелоп» (відповідач 2), в якому, з урахуванням заяви про зміну предмета позову, просив:

- визнати недійсним договір про закупівлю підрядних робіт за державні кошти, укладений відповідачами;

- визнати недійсною додаткову угоду до зазначеного вище договору про закупівлю підрядних робіт за державні кошти;

- стягнути з відповідача-2 на користь відповідача-1 кошти у розмірі 6 731 247,48 грн, а з відповідача 1 одержані ним за рішенням суду кошти у розмірі 6 731 247,48 грн стягнути в дохід держави.

Отже, у справі №916/29/24 заявлено 2 позовні вимоги немайнового і 1 вимога майнового характеру.

Підпунктом 1 пункту 2 частини другої статті 4 Закону України «Про судовий збір» встановлено, що ставка судового збору за подання до господарського суду позовної заяви майнового характеру становить 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб і не більше 350 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

За підпунктом 2 пункту 2 частини другої статті 4 зазначеного Закону ставка судового збору за подання до господарського суду позовної заяви немайнового характеру становить 1 розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

При цьому частиною першою статті 4 названого Закону передбачено, що судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідну заяву або скаргу було подано до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Згідно із частиною третьою статті 6 Закону України «Про судовий збір» за подання позовної заяви, що має одночасно майновий і немайновий характер, судовий збір сплачується за ставками, встановленими для позовних заяв майнового та немайнового характеру. У разі коли в позовній заяві об`єднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру.

Статтею 7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2024 рік» прожитковий мінімум для працездатних осіб з 01 січня 2025 року установлено в розмірі 3 028,00 грн.

Згідно з підпунктом 5 пункту 2 частини другої статті 4 Закону України «Про судовий збір» за подання до господарського суду касаційної скарги на рішення суду ставка судового збору становить 200 відсотків ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви, іншої заяви і скарги від розміру оспорюваної суми.

Відповідно до частини третьої статті 4 Закону України «Про судовий збір» при поданні до суду процесуальних документів, передбачених частиною другою цієї статті, в електронній формі - застосовується коефіцієнт 0,8 для пониження відповідного розміру ставки судового збору.

Отже, з огляду на вимоги касаційної скарги, розмір судового збору, який підлягав сплаті за звернення до суду касаційної інстанції становить 171 239,54 грн ((6 731 247,48 грн * 1,5% + 3 028,00*2 грн) х 200% х 0,8).

Однак доказів сплати судового збору до касаційної скарги не надано, отже в цій частині касаційна скарга Прокурора не відповідає вимогам статті 290 ГПК України.

Згідно з частиною другою статті 292 ГПК України у разі якщо касаційна скарга оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 290 цього Кодексу, а також подана особою, яка відповідно до частини шостої статті 6 цього Кодексу зобов`язана зареєструвати електронний кабінет, але не зареєструвала його, застосовуються положення статті 174 цього Кодексу, про що суддя постановляє відповідну ухвалу.

Відповідно до частини другої статті 174 ГПК України в ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху. Якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху постановляється з підстави несплати судового збору у встановленому законом розмірі, суд в такій ухвалі повинен зазначити точну суму судового збору, яку необхідно сплатити (доплатити).

З огляду на викладене Суд дійшов висновку про залишення касаційної скарги Прокурора без руху на підставі частини другої статті 292 ГПК України, із наданням скаржникові строку для усунення недоліків, шляхом надання оригіналу документа, що підтверджує сплату судового збору у розмірі 171 239,54 грн за реквізитами, які зазначені на веб-сайті Верховного Суду у розділі «Платіжні реквізити для перерахування судового збору в гривнях», із зазначенням обов`язкових реквізитів у призначенні платежу (зокрема, щодо інформації про номер справи, у межах якої подається відповідна скарга).

Керуючись статтями 174, 234, 235, 287, 290, 292 Господарського процесуального кодексу України, Верховний Суд

УХВАЛИВ:

1. Касаційну скаргу заступника керівника Одеської обласної прокуратури на рішення Господарського суду Одеської області від 21 травня 2024 року та постанову Південно-західного апеляційного господарського суду від 17 лютого 2026 року у справі №916/29/24 залишити без руху.

2. Надати заступнику керівника Одеської обласної прокуратури строк для усунення недоліків касаційної скарги тривалістю 10 днів з дня вручення копії цієї ухвали. Повідомити скаржника про можливість подати до Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду документи про усунення недоліків через систему «Електронний суд» або засобами поштового зв`язку на адресу: м. Київ, вул. О. Копиленка, 6.

3. Роз`яснити заступнику керівника Одеської обласної прокуратури, що у разі невиконання у встановлений строк вимог цієї ухвали касаційну скаргу буде повернуто.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання, є остаточною та оскарженню не підлягає.

Суддя Ю. Л. Власов