ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
ДНІПРОПЕТРОВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
УХВАЛА

23.03.2026 м. ДніпроСправа № 904/2684/25 (904/1136/26)

Суддя Примак С.А., розглянувши матеріали позовної заяви

за позовом ОСОБА_1

до відповідача-1: Акціонерне товариство "Криворізький залізорудний комбінат"

відповідача-2: Товариства з обмеженою відповідальністю "СИСТЕМ КЕПІТАЛ МЕНЕДЖМЕНТ"

третя особа: арбітражний керуючий Юринець Арсен Володимирович

третя особа: Головне управління Державної податкової служби у Дніпропетровській області

третя особа: Товариство з обмеженою відповідальністю "ТВІЙ ЕНЕРГОПОСТАЧАЛЬНИК"

третя особа: Головне управління Пенсійного фонду України в Дніпропетровській області

третя особа: Комунальне підприємство "КРИВБАСВОДОКАНАЛ"

третя особа: Державне підприємство "КРИВБАСШАХТОЗАКРИТТЯ"

третя особа: Акціонерне товариство "ДТЕК ДНІПРОВСЬКІ ЕЛЕКТРОМЕРЕЖІ"

третя особа: Товариство з обмеженою відповідальністю "ПОЛТАВАЕНЕРГОЗБУТ"

про визнання договору недійсним

в межах справи №904/2684/25

за заявою Товариства з обмеженою відповідальністю "ТВІЙ ЕНЕРГОПОСТАЧАЛЬНИК", м. Київ

до боржника Акціонерного товариства "КРИВОРІЗЬКИЙ ЗАЛІЗОРУДНИЙ КОМБІНАТ", м. Кривий Ріг Дніпропетровської області

про визнання банкрутом

без участі (виклику) представників сторін

Суддя Примак С.А.

ВСТАНОВИВ:

08.03.2026 до господарського суду надійшла позовна заява ОСОБА_1 до Акціонерного товариства "Криворізький залізорудний комбінат" до Товариства з обмеженою відповідальністю "Систем Кепітал Менеджмент" про визнання договору недійсним.

Згідно із протоколом передачі судової справи раніше визначеному складу суду від 09.03.2026 матеріали справи № 904/2684/25 (904/1136/26) передані на розгляд судді Примак С.А.

10.03.2026 ухвалою господарського суду прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження у справі. Розгляд справи здійснювати за правилами загального позовного провадження. Призначено підготовче засідання, яке відбудеться 09.04.2026 о 12:45.

20.03.2026 від відповідача 2 до господарського суду надійшло клопотання, в якому просить суд:

- залишити без руху позовну заяву ОСОБА_2 (реєстраційний номер ОКПП НОМЕР_1 ) до АКЦІОНЕРНЕ ТОВАРИСТВО «КРИВОРІЗЬКИЙ ЗАЛІЗОРУДНИЙ КОМБІНАТ» (ідентифікаційний код 00191307) та ТОВАРИСТВО З ОБМЕЖЕНОЮ ВІДПОВІДАЛЬНІСТЮ «СИСТЕМ КЕШТАЛ МЕНЕДЖМЕНТ» (ідентифікаційний код 31227326) про визнання правочину недійсним та застосування наслідків недійсного правочину;

- зобов`язати ОСОБА_3 (реєстраційний номер ОКПП НОМЕР_1 ) усунути недоліки позовної заяви шляхом сплати (доплати) судового збору за подання позову у справі №904/2684/25 (904/1136/26) у загальному розмірі 1 164 800,00 грн.

Дослідивши матеріали справи, господарський суд прийшов до висновку про залишення позовної заяви без руху з наступних підстав.

Згідно із положеннями пункту 2 частини 1 статті 164 Господарського процесуального кодексу України до позовної заяви додаються документи, які підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Частиною 2 статті 123 Господарського процесуального кодексу України визначено, що розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються законом.

Відповідно до п. 1 ч. 2 ст. 4 Закону України "Про судовий збір", за подання до господарського суду позовної заяви майнового характеру в межах справи про банкрутство встановлюється 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб і не більше 350 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Статтею 7 Закону України "Про державний бюджет України на 2026 рік" встановлено, що прожитковий мінімум на одну особу в розрахунку на місяць для працездатних осіб з 1 січня 2026 року складає 3 328,00 грн.

При поданні до суду процесуальних документів, передбачених частиною другою цієї статті, в електронній формі - застосовується коефіцієнт 0,8 для пониження відповідного розміру ставки судового збору (ч. 3 ст. 4 Закону України "Про судовий збір").

Так, у позовній заяві позивачем заявлено вимогу майнового характеру, а саме: Застосувати наслідки визнання правочину недійсним, визначені ч. 3 ст. 42 КУЗпБ зобов`язавши Товариство з обмеженою відповідальністю «СИСТЕМ КЕПІТАЛ МЕНЕДЖМЕНТ» () повернути Акціонерному Товариству «КРИВОРІЗЬКИЙ ЗАЛІЗОРУДНИЙ КОМБІНАТ» () майно, яке було отримане від Акціонерного Товариства «КРИВОРІЗЬКИЙ ЗАЛІЗОРУДНИЙ КОМБІНАТ», а саме грошові кошти у розмірі 2 781 555 190,00 (два мільярди сімсот вісімдесят один мільйон п`ятсот п`ятдесят п`ять тисяч сто дев`яносто) гривень.

За позовною вимогою про застосування наслідків недійсності правочину судовий збір сплачується залежно від вартості майна (суми коштів), стосовно якого (якої) заявлено вимогу. У випадку об`єднання відповідних вимог судовий збір піддягає сплаті з вимог як немайнового, так і майнового характеру. Аналогічна правова позиція міститься в постанові Касаційного господарського суду від 09.04.2019 у справі №916/368/18.

Заявлена позивачем вимога, а саме зобов`язання Товариства з обмеженою відповідальністю «СИСТЕМ КЕПІТАЛ МЕНЕДЖМЕНТ» () повернути Акціонерному Товариству «КРИВОРІЗЬКИЙ ЗАЛІЗОРУДНИЙ КОМБІНАТ» () майно, яке було отримане від Акціонерного Товариства «КРИВОРІЗЬКИЙ ЗАЛІЗОРУДНИЙ КОМБІНАТ», а саме грошові кошти у розмірі 2 781 555 190,00 грн є вимогою майнового характеру, оскільки підлягає вартісній оцінці.

Згідно із пунктом 3 частини 3 статті 162 Господарського процесуального кодексу України позовна заява повинна містити, зокрема, зазначення ціни позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці.

Відповідно до частини 1 статті 163 Господарського процесуального кодексу України ціна позову визначається: 1) у позовах про стягнення грошових коштів - сумою, яка стягується, або сумою, оспорюваною за виконавчим чи іншим документом, за яким стягнення провадиться у безспірному (безакцептному) порядку; 2) у позовах про визнання права власності на майно або його витребування - вартістю майна; 3) у позовах, які складаються з кількох самостійних вимог, - загальною сумою всіх вимог.

Відповідно до висновків, викладених у постанові Великої Палати Верховного Суду від 25.08.2020 у справі № 910/13737/19, майновий позов (позовна вимога майнового характеру) - це вимога про захист права або інтересу, об`єктом якої є благо, що підлягає грошовій оцінці.

Будь-який майновий спір має ціну.

Як зазначила Велика Палата Верховного Суду у постанові від 11.05.2021 у справі №759/9008/19, позов про витребування або повернення будь-якого майна свідчить про наявність спору саме майнового характеру.

Також господарський суд зазначає, що Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного господарського суду у постанові від 02.12.2024 по справі № 904/3993/19 (904/2646/24) у п.п. 32-38 дійшов наступних висновків:

"32. При цьому, Велика Палата Верховного Суду у постанові від 18.02.2020 у справі №918/335/17 (пункти 100-102 постанови) зауважила, що судові рішення у процедурі банкрутства можна поділити на дві групи.

33. Одна з них стосується не вирішення спорів, а розв`язання специфічних питань, притаманних саме процедурам банкрутства, тобто непозовному провадженню: про відкриття провадження у справі про банкрутство, про припинення дії мораторію щодо майна боржника, про закриття провадження у справі про банкрутство, про затвердження плану санації, про визнання боржника банкрутом і відкриття ліквідаційної процедури, про призначення керуючого санацією, ліквідатора тощо.

34. Друга група стосується виключно вирішення спорів. До неї належать судові рішення щодо розгляду спорів, стороною в яких є боржник. Такі спори розглядаються за позовом сторони, тобто в позовному провадженні. Хоча вони вирішуються тим судом, який відкрив провадження у справі про банкрутство, ці спори не стосуються непозовного провадження, яке врегульоване КУзПБ, а тому регламентуються правилами про позовне провадження, встановленими у ГПК України.

35. Таке розмежування є цілком виправданим з точки зору того, що справи відокремленого позовного провадження мають різний суб`єктний склад сторін спору, предмети і підстави позову, розглядаються та вирішуються господарським судом із застосуванням усього інструментарію позовного провадження, на відміну від спрощеного порядку розгляду заяв, скарг і клопотань в основній справі про банкрутство (правова позиція Верховного Суду у складі колегії суддів палати для розгляду справ про банкрутство Касаційного господарського суду, викладена у постанові від 15.02.2021 у справі №910/11664/20).

36. Як вірно зазначено судом апеляційної інстанції, судовий збір з позовної заяви про визнання права власності на майно, витребування або повернення майна у позадоговірних зобов`язаннях як рухомих речей, так і нерухомості, визначається з урахуванням вартості спірного майна, тобто як зі спору майнового характеру. Якщо позовну вимогу заявлено про визнання правочину недійсним без застосування наслідків такої недійсності, судовий збір сплачується як з немайнового спору. За позовною вимогою про застосування наслідків недійсності правочину судовий збір сплачується залежно від вартості майна (суми коштів), стосовно якого (якої) заявлено вимогу. У випадку об`єднання відповідних вимог судовий збір підлягає сплаті з вимог як немайнового, так і майнового характеру. Таку правову позицію виклав Верховний Суд у постанові від 09.04.2019, прийнятої за результатами розгляду справи № 916/368/18.

37. Як вірно встановлено судами попередніх інстанцій, у цій справі позовна заява містить дві вимоги про визнання правочинів з відчуження боржником майна недійсними і витребування цього майна, набутого за двома оскаржуваними правочинами, у останнього власника. Таким чином, позовна заява кредитора містить дві вимоги немайнового характеру (вимоги про визнання двох договорів недійсними) і дві вимоги майнового характеру, оскільки витребування майна за оспорюваним правочином, у разі визнання його недійсним, є застосуванням наслідків недійсного правочину, тобто майновим спором.

38. Суди попередніх інстанцій, враховуючи правові висновки викладені у постанові Верховний Суду у складі судової палати для розгляду справ про банкрутство Касаційного господарського суду в постанові від 14.04.2021 у справі № 905/1818/19, дійшли правильного висновку, що за розгляд у позовному провадженні в межах справи про банкрутство, провадження у якій регулюється нормами Кодексу України з процедур банкрутства, майнового чи немайнового спору господарському суду необхідно обраховувати розмір судового збору виходячи із ставки, що підлягає сплаті за подання позовної заяви відповідно майнового чи немайнового характеру до боржника у відповідності до положень підпунктів 1, 2 пункту 2 частини другої статті 4 Закону України "Про судовий збір"."

Так, у позовній заяві позивачем заявлено вимогу майнового характеру (зобов`язання Товариства з обмеженою відповідальністю «СИСТЕМ КЕПІТАЛ МЕНЕДЖМЕНТ» повернути Акціонерному Товариству «КРИВОРІЗЬКИЙ ЗАЛІЗОРУДНИЙ КОМБІНАТ» майно, а саме грошові кошти у розмірі 2 781 555 190,00 грн) за яку підлягає сплаті судовий збір, враховуючи максимальний розмір судового збору та подання позовної заяви через систему "Електронний суд", у розмірі 931 840,00 грн.

Доказом сплати судового збору є оригінал квитанції кредитної установи, яка прийняла платіж, а при перерахуванні судового збору з рахунка платника - останній примірник платіжного доручення (Інформаційний лист Державної судової адміністрації України № 12-6621/11 від 10.11.2011).

Позивачем не надано доказів сплати судового збору в зазначеному розмірі.

Отже, позовна заява подана без додержання вимог, викладених у пункті 2 частини 1 статті 164 Господарського процесуального кодексу України.

Відповідно до частини 11 статті 176 Господарського процесуального кодексу України суддя, встановивши, після відкриття провадження у справі, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 162, 164, 172 цього Кодексу, постановляє ухвалу не пізніше наступного дня, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк для усунення недоліків, який не може перевищувати п`яти днів з дня вручення позивачу ухвали.

Вказані обставини є підставою для залишення позовної заяви без руху з наданням позивачу 5-денного строку з дня вручення вказаної ухвали для усунення зазначеного недоліку, а саме подання до суду доказів сплати (доплати) судового збору у розмірі 931 840,00 грн.

На підставі викладеного, керуючись статтями 164, 176, 234, 235 Господарського процесуального кодексу України, господарський суд, -

УХВАЛИВ:

Позовну заяву залишити без руху.

Позивачу протягом п`яти днів з дня вручення цієї ухвали усунути недоліки позовної заяви, а саме надати:

- докази сплати судового збору в розмірі 931 840,00 грн.

Роз`яснити позивачу, що в разі неусунення недоліків позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається особі, що звернулась з позовною заявою.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та не підлягає оскарженню окремо від рішення суду.

Суддя С.А. Примак