ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ХАРКІВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
______________________________________________________________________
УХВАЛА

26 березня 2026 року м. ХарківСправа № 922/4750/25

Господарський суд Харківської області у складі:

судді Жигалкіна І.П.

при секретарі судового засідання Кісельовій С.М.

розглянувши матеріали справи

за позовом Виконувача обов`язків керівника Лозівської окружної прокуратури Харківської області
до 3 - я особа, яка не 1. Харківської обласної військової адміністрації, м. Харків , 2. Близнюківської селищної ради Лозівського району Харківської області, Харківська обл., Лозівський р-н, смт. Близнюки , 3. Релігійна організація «Релігійна громада Казанської ікони Божої Матері в с.Олексіївка Ізюмської єпархії Української Православної Церкви», Харківська обл., Лозівський р-н, село Олексіївка заявляє самостійних вимог щодо предмету спору на стороні відповідача - Департамент культури і туризму Харківської обласної державної (військової) адміністрації, м. Харків
про визнання недійсним та скасування свідоцтва про право колективної власності та повернення майна
за участю представників сторін:

прокурора - Сірик В.В.

1-го відповідача - Скубак Н.В.

3-го відповідача - Кошарновська С.Л.; Міліруд Є.О. (в режимі відеоконференції)

третьої особи - Скубак Н.В.

ВСТАНОВИВ:

Виконувач обов`язків керівника Лозівської окружної прокуратури Харківської області (надалі - Прокурор) в інтересах держави звернувся до Господарського суду Харківської області 31 грудня 2025 року із позовною заявою до: Харківської обласної військової адміністрації (надалі Відповідач 1), Близнюківської селищної ради Лозівського району Харківської області (надалі Відповідач 2), Релігійна організація «Релігійна громада Казанської ікони Божої Матері в с.Олексіївка Ізюмської єпархії Української Православної Церкви» (надалі Відповідач 3), в якій просить суд:

- усунути перешкоди у здійсненні державою в особі Харківської обласної державної (військової) адміністрації () права користування та розпорядження майном - пам`яткою містобудування та архітектури місцевого значення «Олексіївська церква», шляхом визнання недійсним свідоцтва серії САА № 536783 про право власності, яке видане 27.04.2005 Олексіївською сільською радою на підставі рішення виконавчого комітету Олексіївської сільської ради від 14.04.2005, щодо нерухомого майна загальною площею 504,1 кв.м, а саме: нежитлової будівлі Олексіївської церкви (колишній клуб), А-ІІ, кв.м; прибудова а, прибудова а1, підвал П, підвал П1, прибиральня У, ганок а2, ганок а3, ганок а4, паркан 1, замощення І, розташованих за адресою: Харківська область, Лозівський (колишній Близнюківський) район, с. Олексіївка, вул. Миру, 31.

- усунути перешкоди у здійсненні державою користування та розпорядження майном - пам`яткою містобудування та архітектури місцевого значення культовою спорудою «Олексіївська церква», шляхом зобов`язання Релігійної організації «Релігійна громада Казанської ікони Божої Матері в с.Олексіївка Ізюмської єпархії Української Православної Церкви» () повернути, а Харківській обласній державній (військової) адміністрації () прийняти нежитлову будівлю культову споруду, пам`ятку містобудування та архітектури місцевого значення, загальною площею 504,1 кв.м, а саме, Олексіївська церква (колишній клуб), А-ІІ, прибудову а, прибудову а1, підвал П, підвал П1, прибиральню У, ганок а2, ганок а3, ганок а4, паркан 1, замощення І, які розташовані за адресою: Харківська область, Лозівський (колишній Близнюківський) район, с. Олексіївка, вул. Миру, 31.

Крім того, прокурор просить суд покласти на Відповідачів судові витрати та стягнути з Відповідачів на користь Харківської обласної прокуратури судовий збір за подання позовної заяви у розмірі 4844,80 грн.

Позовні вимоги обґрунтовані тим, в порушення прямої заборони щодо перебування пам`ятки містобудування та архітектури - культової споруди у будь- якій іншій формі власності, крім державної, Харківською обласною державною адміністрацією прийнято розпорядження №91 від 18.03.2005 «Про передачу у власність релігійній громаді Казанської Ікони Божої Матері Харківської єпархії Української Православної Церкви культової будівлі в с.Олексіївка Близнюківського району» та на виконання незаконного розпорядження Харківської обласної державної адміністрації Олексіївською сільською радою Близнюківського району Харківської області прийнято рішення від 14.04.2005 наданий дозвіл на оформлення права колективної власності на нежитлову будівлю церкви, яка знаходиться по вул. Миру, 31 в с. Олексіївка, Близнюківського району Харківської області за релігійною громадою Казанської ікони Божої Матері Харківської єпархії Української Православної Церкви, та в подальшому на підставі вказаного рішення 27.04.2005 Олексіївською сільською радою Близнюківського району Харківської області видане релігійній громаді Казанської ікони Божої Матері Харківської єпархії Української Православної Церкви свідоцтво про право власності серії САА № 536783, відомості про право колективної власності за релігійною громадою Казанської ікони Божої Матері Харківської єпархії Української Православної Церкви на нежитлову будівлю та споруду по вул. Миру, 31 в с. Олексіївка, Близнюківського району Харківської області занесено до Реєстру прав власності на нерухоме майно 27.04.2005 (реєстраційний номер майна: 8932297), чим порушено інтереси держави.

Ухвалою від 05.01.2026 прийнято позовну заяву до розгляду, відкрито провадження у справі №922/4750/25, розгляд справи вирішено здійснювати за правилами загального позовного провадження з повідомленням сторін та призначенням підготовчого засідання на 29 січня 2026 року об 11:30.

Ухвалою від 29.01.2026 було прийнято та долучено до матеріалів справи відзив (вх. №1516 від 20.01.2026) Харківської обласної державної (військової) адміністрації, задоволено клопотання (вх. №2334 від 28.01.2026) Релігійної організації «Релігійна громада Казанської ікони Божої Матері в с.Олексіївка Ізюмської єпархії Української Православної Церкви» про відкладення підготовчого засідання та повідомлено учасників справи, що підготовче засідання у справі відбудеться 19 лютого 2026 року о(б) 11:30 год.

Ухвалою від 19.02.2026 судом було повідомлено учасників справи, що: 1. проведення підготовчого засідання не відбулося з технічних причин неможливості проведення засідання, а також технічної несправності системи відеоконференцзв`язку через проблеми з обладнанням на стороні адміністратора - ДП "Інформаційні судові системи". Відповідний Акт від 19.02.2026 знаходиться в матеріалах справи.

2. надані до суду учасниками справи наступні документи:

1) Лозівською окружною прокуратурою:

- відповідь на відзив (вх. №2494 від 30.01.2026) з додатком;

- заява (2792 від 04.02.2026) про поновлення процесуального строку;

- заперечення (вх. №3911 від 17.02.2026) на заяву про застосування строків позовної давності;

- додаткові пояснення (вх. №3896 від 17.02.2026) з приводу пояснень відповідача - Близнюківської селищної ради Лозівського району Харківської області;

2) Харківською обласною прокуратурою:

- відповідь на відзив (вх. №4212 від 19.02.2026);

- заява (вх. №4221 від 19.02.2026) про поновлення процесуального строку;

3) Близнюківською селищною радою Лозівського району Харківської області додаткові пояснення (вх. №2478 від 30.01.2026);

4) Релігійною організацією «Релігійна громада Казанської ікони Божої Матері в с.Олексіївка Ізюмської єпархії Української Православної Церкви»:

- заява (вх. №3663 від 13.02.2026) про вступ у справу як представника;

- клопотання (вх. №3744 від 16.02.2026) про застосування строку позовної давності;

- відзив на позовну заяву (вх. №3732 від 16.02.2026) з додатком;

- заява (вх. №4225 від 19.02.2026) про участь у судовому засіданні в режимі відеоконфернеції.

3. суд повідомив, що підготовче засідання у справі відбудеться 03 березня 2026 року о(б) 13:15 год. у приміщенні господарського суду за адресою: 61022, Україна, місто Харків, майдан Свободи, 5, Держпром, 8-й під`їзд, 1-й поверх, зал № 105.

4. Суд нагадав, що ч. 6 ст. 6 ГПК визначено щодо обов`язку юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України, зареєструвати електронні кабінети викладена в новій редакції Закону "Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо уточнення обов`язків учасників судової справи" від 19.10.2023 №3424-IX, який набув чинності 04.11.2023. Ця редакція уточнила перелік осіб, для яких була обов`язковою реєстрація електронного кабінету, зокрема виключені юридичні особи, створені за іноземним законодавством.

Ухвалою від 03.03.2026 було задоволено клопотання представників 3-го Відповідача про відкладення підготовчого засідання, продовжено строк проведення підготовчого провадження на 30 днів до "06" квітня 2026 р. та відкладено підготовче засідання на 26.03.2026 о 13:15. Суд повідомив, що процесуальні питання стосовно поданих заяв, клопотань, заперечень, доказів тощо викладених в ухвалі суду від 19.02.2026 буде вирішено в межах процесуального законодавства. Також, зазначеною ухвалою, вкотре, суд нагад про вимоги передбачені ч.6 ст.6 ГПК, де визначено щодо обов`язку юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України, зареєструвати електронні кабінети викладена в новій редакції Закону "Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо уточнення обов`язків учасників судової справи" від 19.10.2023 №3424-IX, який набув чинності 04.11.2023. Ця редакція уточнила перелік осіб, для яких була обов`язковою реєстрація електронного кабінету, зокрема виключені юридичні особи, створені за іноземним законодавством.

Станом на 26 березня 2026 року Релігійна організація «Релігійна громада Казанської ікони Божої Матері в с.Олексіївка Ізюмської єпархії Української Православної Церкви» не виконала вимоги, що передбачені ч.6 ст.6 ГПК України та не зареєструвала електронний кабінет в підсистемі Електронний суд ЄСІТС.

Судом було повідомлено та зазначалось, що з 18.10.2023 введено в дію Закон України від 29.06.2023 № 3200-IX "Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо обов`язкової реєстрації та використання електронних кабінетів в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами", яким було запроваджено обов`язкову реєстрацію та використання електронних кабінетів у ЄСІТС представниками правничих професій, юридичними особами та фізичними особами-підприємцями.

Статтею 6 ГПК України, зокрема, передбачено, що: у судах функціонує Єдина судова інформаційно-комунікаційна система (ч.1); позовні та інші заяви, скарги та інші передбачені законом процесуальні документи, що подаються до суду і можуть бути предметом судового розгляду, в порядку їх надходження підлягають обов`язковій реєстрації в Єдиній судовій інформаційно-комунікаційній системі в день надходження документів (ч.2); Єдина судова інформаційно-комунікаційна система відповідно до закону забезпечує обмін документами (надсилання та отримання документів) в електронній формі між судами, між судом та учасниками судового процесу, між учасниками судового процесу, а також фіксування судового процесу і участь учасників судового процесу у судовому засіданні в режимі відеоконференції (ч.4); адвокати, нотаріуси, державні та приватні виконавці, арбітражні керуючі, судові експерти, органи державної влади та інші державні органи, зареєстровані за законодавством України як юридичні особи, їх територіальні органи, органи місцевого самоврядування, інші юридичні особи, зареєстровані за законодавством України, реєструють свої електронні кабінети в Єдиній судовій інформаційно-комунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, в обов`язковому порядку.

Діюча редакція абз.1 ч.6 ст.6 ГПК щодо обов`язку юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України, зареєструвати електронні кабінети викладена в новій редакції Закону "Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо уточнення обов`язків учасників судової справи" від 19.10.2023 №3424-IX (далі - Закон №3424), який набув чинності 04.11.2023. Ця редакція уточнила перелік осіб, для яких була обов`язковою реєстрація електронного кабінету, зокрема виключені юридичні особи, створені за іноземним законодавством.

У Постанові ОП КГС ВС від 30 серпня 2024 року у справі № 908/3731/23 визначено, що з 04.11.2023 (дата набуття змін до абз.1 ч.6 ст.6 ГПК, внесених законом №3424) у всіх юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України, виник обов`язок зареєструвати електронний кабінет.

Отже, реєстрація електронного кабінету є встановленим законом обов`язком осіб, зазначених у ст. 6 ГПК України.

Процесуальні наслідки, передбачені цим Кодексом у разі звернення до суду з документом особи, яка відповідно до цієї частини зобов`язана зареєструвати електронний кабінет, але не зареєструвала його, застосовуються судом також у випадках, якщо інтереси такої особи у справі представляє адвокат.

Таким чином, Релігійна організація Релігійна громада Казанської ікони Божої Матері в с.Олексіївка Ізюмської єпархії Української Православної Церкви, віднесено до категорії осіб, які зобов`язані зареєструвати свої електронні кабінети в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі (ЄСІТС) або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами.

Згідно інформації, яка міститься в системі «Діловодство спеціалізованого суду» Релігійна організація Релігійна громада Казанської ікони Божої Матері в с.Олексіївка Ізюмської єпархії Української Православної Церкви, що має статус Відповідача-3 не зареєстрував електронний кабінет в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі.

Суд враховує, що право на доступ до суду за своєю природою потребує регулювання державою, і таке регулювання може змінюватися у часі та місці відповідно до потреб та ресурсів суспільства та окремих осіб (див. «Станєв проти Болгарії» (Stanev v. Bulgaria), заява № 36760/06, пункт 230).

Законодавець через відповідне правове регулювання забезпечив якість закону та його ефективність, оскільки якісний закон впливає на правомірну поведінку особи, яка звертається до суду за захистом порушеного права та забезпечує особі передбачити можливу свою поведінки та поведінку учасників судового процесу, а також наслідки, які може застосувати суд.

ЄСПЛ у своїх рішеннях неодноразово наголошував, що держава має право встановлювати певні обмеження права осіб на доступ до суду; такі обмеження мають переслідувати легітимну мету, не порушувати саму сутність цього права, а між цією метою і запровадженими заходами має існувати пропорційне співвідношення (пункт 57 рішення у справі «Ашингдейн проти Сполученого Королівства» (Ashingdane v. the United Kingdom, заява № 8225/78), пункт 96 рішення у справі «Кромбах проти Франції» (Krombach v. France, заява № 29731/96).

Нормами ГПК України чітко визначено, що юридичні особи зареєстровані за законодавством України зобов`язані зареєструвати електронний кабінет, виключення щодо юридичних осіб норми процесуального законодавства не передбачають. Реєстрація електронного кабінету надає учасникам судового провадження максимальні переваги та можливості бути обізнаними про справи, учасниками яких вони є. Оскільки Підприємство громадського харчування Луна з колективною формою власності є юридичною особою, він зобов`язаний зареєструвати електронний кабінет. Наведені скаржником причини в частині відсутності КЕП та доводи щодо оцінки непрацюючого підприємства в якості працюючого є суб`єктивними чинниками, не зумовлені зовнішніми обставинами та не є поважними причинами для невиконання процесуального обов`язку.

При цьому, суд звертає увагу, що чинне законодавство не містить у собі винятків, які б звільняли юридичну особу від обов`язку зареєструвати електронний кабінет в підсистемі «Електронний суд» Єдиної судової інформаційно-комунікаційної системи при визнанні її банкрутом та відкритті ліквідаційної процедури (до аналогічних висновків дійшов Верховний Суд в ухвалі від 29.09.2025 у справі №911/899/22(911/3490/22)).

Суд зауважує, що ухвалою Господарського суду Харківської області від 05.01.2026 року роз`яснено обов`язок зареєструвати електронний кабінет, а також суд у кожній ухвалі повідомляв учасників справи по обов`язок зареєструвати електронний кабінет.

Суд зазначає, що Відповідач-3 був ознайомлений з ухвалами суду, про що посилається у наданому відзиві на позовну заяву (вх. №3732) та поданого 28.01.2026 представником клопотання про ознайомлення з матеріалами справи, а отже обізнаний з процесуальними обов`язками щодо реєстрації електронного кабінету та наслідками.

Отже, суд вважає, що у Відповідача-3 - Релігійної організації Релігійна громада Казанської ікони Божої Матері в с.Олексіївка Ізюмської єпархії Української Православної Церкви, було достатньо часу для виконання вимог процесуального закону, навіть в умовах перебоїв з електроенергією, які мають місце з початку відкриття провадження у справі.

Суд дійшов до висновку, що вказаний відзив на позовну заяву, заяви та клопотання, що надійшов до суду від Відповідача-3 - Релігійної організації Релігійна громада Казанської ікони Божої Матері в с.Олексіївка Ізюмської єпархії Української Православної Церкви, підлягає поверненню без розгляду, виходячи з наступного.

Відповідно до частин 1, 2, 4 ст. 161 ГПК України при розгляді справи судом в порядку позовного провадження учасники справи викладають письмово свої вимоги, заперечення, аргументи, пояснення та міркування щодо предмета спору виключно у заявах по суті справи, визначених цим Кодексом. Заявами по суті справи є: позовна заява; відзив на позовну заяву (відзив); відповідь на відзив; заперечення; пояснення третьої особи щодо позову або відзиву. Подання заяв по суті справи є правом учасників справи.

Згідно з ч. 1 ст. 165 ГПК України у відзиві відповідач викладає заперечення проти позову.

Згідно з ч. 5 ст.165 ГПК України копії відзиву та доданих до нього документів іншим учасникам справи надсилаються (надаються) одночасно з надсиланням (наданням) відзиву до суду з урахуванням положень статті 42 цього Кодексу.

Відповідно до ч. 6 ст. 6 ГПК України адвокати, нотаріуси, державні та приватні виконавці, арбітражні керуючі, судові експерти, органи державної влади та інші державні органи, зареєстровані за законодавством України як юридичні особи, їх територіальні органи, органи місцевого самоврядування, інші юридичні особи, зареєстровані за законодавством України, реєструють свої електронні кабінети в Єдиній судовій інформаційно-комунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, в обов`язковому порядку. Інші особи реєструють свої електронні кабінети в Єдиній судовій інформаційно-комунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, в добровільному порядку.

Абзацем 2,3 ч.7 ст.42 ГПК України передбачено, що якщо інший учасник справи відповідно до ч.6 ст.6 цього Кодексу зобов`язаний зареєструвати електронний кабінет, але не зареєстрував його, учасник справи, який подає документи до суду в електронній формі з використанням електронного кабінету, звільняється від обов`язку надсилання копій документів такому учаснику справи.

Суд, направляючи такому учаснику справи судові виклики і повідомлення, ухвали у випадках, передбачених цим Кодексом, зазначає у цих документах про обов`язок такої особи зареєструвати свій електронний кабінет та про можливість ознайомлення з матеріалами справи через Єдину судову інформаційно- телекомунікаційну систему або її окрему підсистему (модуль), що забезпечує обмін документами.

Верховний Суд у складі суддів об`єднаної палати Касаційного господарського суду у Постанові від 30.08.2024 по справі № 908/3731/23 дійшов наступних висновків:

«...Права відповідача, який не зареєстрував електронний кабінет, не порушуються у разі ненаправлення йому позивачем паперових копій процесуальних документів при поданні позову з використанням підсистеми "Електронний суд". Відповідач несе певні негативні наслідки невиконання обов`язку з реєстрації електронного кабінету. Ці наслідки прямо передбачені ГПК, вони є збалансованими та пропорційними, тобто не порушують основоположні принципи господарського процесу, такі як верховенство права, рівність учасників судового процесу перед законом та судом, диспозитивність, гласність та відкритість судового процесу, змагальність сторін, пропорційність, зокрема, забезпечення розумного балансу між приватними й публічними інтересами тощо. Подібні за змістом висновки містяться у постановах Верховного Суду від 19.06.2024 у справі №752/11445/22, від 01.02.2024 у справі №520/11344/23, від 28.03.2023 у справі №260/1322/21 (з урахуванням відмінностей у змісті процесуальних кодексів).

Підсумовуючи, Об`єднана палата вважає, що покладення на позивача, який виконав належним чином вимоги закону про реєстрацію електронного кабінету, подав позов та апеляційну скаргу з використанням ЄСІКС, додаткового тягаря з направлення паперових копій процесуальних документів цінним листом з описом вкладення на адресу особи, яка такий обов`язок не виконала, є невиправданим. У такому разі обов`язок інформування особи про справу, передбачений ч.1 ст.9 ГПК , покладається на суд...».

Отже, Позивачем та Судом у повній мірі було виконано вимоги чинного законодавства щодо завчасного сповіщення Відповідача про наявність позову та розгляд справи.

Таким чином, приписи вказаних положень ГПК України спонукають осіб, перелік яких визначений частиною 6 ст.6 ГПК, виконати свій обов`язок з реєстрації електронного кабінету, усвідомлюючи, зокрема, можливі негативні процесуальні наслідки його невиконання.

У постанові Верховного Суду від 29.02.2024 у справі 904/4199/20, суд зазначає, що Держава Україна, витративши значні ресурси, створила інформаційний ресурс, де зацікавлена особа може знайти інформацію про судову справу. Функціонує ЄДРСР. На сайті судової влади доступні персоналізовані відомості про автоматичний розподіл справ та розклад засідань. Працює підсистема "Електронний кабінет" ЄСІТС. Використання цих інструментів та технологій забезпечує добросовісній особі можливість звертатися до суду, брати участь у розгляді справи у зручній формі. Тобто держава Україна забезпечила можливість доступу до правосуддя і право знати про суд.

Здійснивши послідовний аналіз вищезазначених норм, колегія суддів вважає, що обов`язок зареєструвати електронний кабінет передбачений насамперед для надання можливості стороні бути обізнаною про наявні судові справи, швидко та своєчасно отримувати інформацію про подані до неї позови та ухвалені судові рішення, ефективно користуватися своїми процесуальними правами.

Подібний висновок викладено у постанові Об`єднаної палати Верховного Суду у від 30.08.2024 у cправі № 908/3731/23.

В той же час, наявність електронного кабінету у сторін нівелює необхідність у суду надсилати сторонам процесуальні документи засобами поштового зв`язку, що у свою чергу, забезпечує економію бюджетних коштів.

Судом встановлено, що в представники Відповідача - Релігійної організації Релігійна громада Казанської ікони Божої Матері в с.Олексіївка Ізюмської єпархії Української Православної Церкви адвокат Мілєруд Євген Олександрович та адвокат Кошнаровська Світлана Леонідівна мають наявні електронні кабінети у підсистемі Електронний суд, що підтверджується їх зверненням до суду з відповідними процесуальними заявами (документами) в електронному вигляді.

Представник, який має повноваження на ведення справи в суді, здійснює від імені особи, яку він представляє, її процесуальні права та обов`язки (частина перша статті 61 ГПК України).

Відповідно до частини сьомої статті 242 ГПК України якщо копію судового рішення вручено представникові, вважається, що його вручено й особі, яку він представляє.

Водночас суди мають обов`язок сприяти учасникам справи у реалізації їх процесуальних прав з дотриманням принципу розумності та пропорційності, з метою уникнення надмірно формалізму.

Подібний висновок Верховного Суду, викладений у постанові від 13.05.2024 у справі № 916/4992/23.

ЄСПЛ у своїх рішеннях неодноразово наголошував, що, застосовуючи процесуальні норми, національні суди повинні уникати як надмірного формалізму, який може вплинути на справедливість провадження, так і надмірної гнучкості, яка призведе до анулювання вимог процесуального законодавства (рішення у справі "Волчлі проти Франції" (Walchli v. France), заява № 35787/03, пункт 29, від 26.07.2007). Суворе трактування національним законодавством процесуального правила (надмірний формалізм) можуть позбавити заявників права звертатись до суду (рішення ЄСПЛ у справі "Перес де Рада Каваніллес проти Іспанії" від 28.10.1998).

Згідно зі ст. 169 ГПК України заяви, клопотання і заперечення подаються в письмовій або усній формі. Заяви, клопотання і заперечення подаються та розглядаються в порядку, встановленому цим Кодексом.

Відповідно до ч. 4 ст. 170 ГПК України суд, встановивши, що письмову заяву (клопотання, заперечення) подано без додержання вимог частини першої або другої цієї статті, повертає її заявнику без розгляду. Суд повертає письмову заяву (клопотання, заперечення) заявнику без розгляду також у разі, якщо її подано особою, яка відповідно до частини шостої статті 6 цього Кодексу зобов`язана зареєструвати електронний кабінет, але не зареєструвала його.

Суд здійснив запит на отримання інформації про наявність зареєстрованого Електронного кабінету ЄСІТС у відповідача та встановив що у відповідача відсутній зареєстрований електронний кабінет ЄСІТС.

Відповідно до ч. 6 ст. 6 ГПК України процесуальні наслідки, передбачені цим Кодексом у разі звернення до суду з документом особи, яка відповідно до цієї частини зобов`язана зареєструвати електронний кабінет, але не зареєструвала його, застосовуються судом також у випадках, якщо інтереси такої особи у справі представляє адвокат.

За таких обставин, відзив, заяви та клопотання слід повернути без розгляду представникам Відповідача - Релігійної організації Релігійна громада Казанської ікони Божої Матері в с.Олексіївка Ізюмської єпархії Української Православної Церкви.

Керуючись ст. ст. 170, 234, 235 Господарського процесуального кодексу України, суд

УХВАЛИВ:

Повернути без розгляду представникам Відповідача - Релігійної організації Релігійна громада Казанської ікони Божої Матері в с.Олексіївка Ізюмської єпархії Української Православної Церкви подані документи:

- клопотання (вх. №3744 від 16.02.2026) про застосування строку позовної давності;

- відзив (вх. №3732 від 16.02.2026) з додатками.

Ухвала набрала законної сили 26.03.2026 та може бути оскаржена протягом десяти днів з моменту її підписання до Східного апеляційного господарського суду.

Повне судове рішення складено 31.03.2026.

СуддяІ.П. Жигалкін

Веб-адреса сторінки на офіційному веб-порталі судової влади України в мережі Інтернет, за якою учасники справи можуть отримати інформацію по справі - http://reyestr.court.gov.ua.