ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ХАРКІВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
_______________________________________________________________________
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"16" березня 2026 р. Справа № 922/1775/22

Господарський суд Харківської області у складі:

судді Байбака О.І.

при секретарі судового засідання Надвіренко А.Д,

розглянувши в порядку загального позовного провадження справу

за позовом Керівника Красноградської окружної прокуратури Харківської області (адреса: 63304, Харківська обл., м. Красноград, вул. Бєльовська, буд. 73-А) в інтересах держави, в особі : 1) Північно-Східного офісу Держаудитслужби (адреса: 61022, м. Харків, м.-н Свободи, буд. 5, 4-й під`їзд, 10-й поверх; ); 2) Сахновщинської селищної ради Красноградського району Харківської області (адреса: 64501, Харківська обл., Красноградський р.-н, смт. Сахновщина, вул. Шмідта, буд. 10; ); Третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору, на стороні позивачів: Комунальне некомерційне підприємство "Сахновщинська центральна лікарня Сахновщинської селищної ради Красноградського району Харківської області" (адреса: 64501, Харківська обл., Красноградський р.-н, смт. Сахновщина, вул. Полтавська, буд. 75; )
до Товариства з обмеженою відповідальністю "Харківгаз Збут" (адреса: 61093, м. Харків, вул. Болбочана Петра, буд. 54; )
про стягнення 216849,72 грн.
за участю представників сторін:

прокурора - Хряк О. О. (службове посвідчення № 072721 від 01.03.2023);

першого позивача - не з`явився;

другого позивача - не з`явився;

третьої особи - не з`явився;

відповідача - Юркова Т. С. (довіреність № Др-01-1225 від 31.12.2025);

ВСТАНОВИВ:

Керівник Красноградської окружної прокуратури Харківської області звернувся до Господарського суду Харківської області з позовною заявою в інтересах держави в особі: 1) Північно-Східного офісу Держаудитслужби, 2) Сахновщинської селищної ради Красноградського району Харківської області та 3) Комунального некомерційного підприємства "Сахновщинська центральна лікарня Сахновщинської селищної ради Красноградського району Харківської області", в якій заявив вимогу про стягнення з Товариства з обмеженою відповідальністю "Харківгаз Збут" надмірно сплачених 216849,72 грн.

Підставою для звернення з позовом до суду прокурором зазначено безпідставне укладення Комунальним некомерційним підприємством "Сахновщинська центральна лікарня Сахновщинської селищної ради Красноградського району Харківської області" додаткових угод до Договору на постачання природного газу від 21.01.2020 № 1 з Товариством з обмеженою відповідальністю "Харківгаз Збут", які не відповідають вимогам Закону України "Про публічні закупівлі", та внаслідок чого останнє незаконно отримало кошти за поставлений газ, що призвело до нераціонального та неефективного використання бюджетних коштів.

Ухвалою Господарського суду Харківської області від 07.10.2022 позовну заяву прийнято до розгляду та відкрито провадження у справі; дану справу постановлено розглядати за правилами загального позовного провадження та призначено підготовче засідання на 03.11.2022.

Ухвалою Господарського суду Харківської області від 26.12.2022 позовні вимоги керівника Красноградської окружної прокуратури Харківської області про стягнення з Товариства з обмеженою відповідальністю "Харківгаз Збут" на користь Комунального некомерційного підприємства "Сахновщинська центральна лікарня Сахновщинської селищної ради Красноградського району Харківської області" надмірно сплачених 216849,72 грн залишено без розгляду.

Постановою Східного апеляційного господарського суду від 22.03.2023 апеляційну скаргу керівника Красноградської окружної прокуратури Харківської області задоволено; ухвалу господарського суду Харківської області від 26.12.2021 року у справі № 922/1775/22 скасовано; справу № 922/1775/22 передано на розгляд до господарського суду Харківської області.

Постановою Верховного Суду у складі колегії суддів Касаційного господарського суду від 22.08.2023 касаційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю "Харківгаз Збут" задоволено частково; постанову Східного апеляційного господарського суду від 22.03.2023 у справі № 922/1775/22 скасовано в частині скасування ухвали Господарського суду Харківської області від 26.12.2022 про залишення без розгляду позову керівника Красноградської окружної прокуратури Харківської області, поданого в інтересах держави в особі Комунального некомерційного підприємства "Сахновщинська центральна лікарня Сахновщинської селищної ради Красноградського району Харківської області"; у решті постанову Східного апеляційного господарського суду від 22.03.2023 у справі № 922/1775/22 залишено без змін.

Шляхом моніторингу Єдиного державного реєстру судових рішень суддею-доповідачем 10.12.2024 встановлено факт винесення наведеної постанови Верховного Суду у складі колегії суддів Касаційного господарського суду від 22.08.2023. З огляду на викладене, справу № 922/1775/22 витребувано із архіва Господарського суду Харківської області.

Розглянувши постанову Верховного Суду у складі колегії суддів Касаційного господарського суду від 22.08.2023 суд констатує, що згідно з нею було скасовано постанову Східного апеляційного господарського суду від 22.03.2023 у справі № 922/1775/22 в частині скасування ухвали Господарського суду Харківської області від 26.12.2022 про залишення без розгляду позову керівника Красноградської окружної прокуратури Харківської області, поданого в інтересах держави в особі Комунального некомерційного підприємства "Сахновщинська центральна лікарня Сахновщинської селищної ради Красноградського району Харківської області", а у іншій частині постанову Східного апеляційного господарського суду від 22.03.2023 у справі № 922/1775/22 (тобто в частині направлення до подальшого розгляду судом першої інстанції позову керівника Красноградської окружної прокуратури Харківської області, поданого в інтересах держави в особі 1) Північно-Східного офісу Держаудитслужби та 2) Сахновщинської селищної ради Красноградського району Харківської області до Товариства з обмеженою відповідальністю "Харківгаз Збут" про стягнення 216849,72 грн) залишено без змін.

З огляду на викладене, суд дійшов висновку що позовна заява керівника Красноградської окружної прокуратури Харківської області, подана в інтересах держави в особі 1) Північно-Східного офісу Держаудитслужби та 2) Сахновщинської селищної ради Красноградського району Харківської області до Товариства з обмеженою відповідальністю "Харківгаз Збут" про стягнення 216849,72 грн. підлягає подальшому розгляду судом з призначенням у справі підготовчого засідання.

Ухвалою Господарського суду Харківської області від 11.12.2024 справу № 922/1775/22 прийнято до подальшого розгляду, підготовче засідання у справі призначено на 25.12.2024.

Підготовче засідання неодноразово відкладалось.

Керівник Берестинської окружної прокуратури Харківської області звернувся до Господарського суду Харківської області з заявою про зміну предмету позову (вх. № 6109 від 10.03.2025), в якій просить суд за наслідками розгляду справи стягнути з відповідача на користь Сахновщинської селищної ради Берестинського району Харківської області 216849,72 грн.

Ухвалою Господарського суду Харківської області від 10.03.2025 задоволено заяву Керівника Берестинської окружної прокуратури Харківської області (вх. № 6109 від 10.03.2025) про заміну предмету позову та постановлено продовжити розгляд позовних вимог у даній справі з її урахуванням.

ТОВ "Харківгаз Збут" надало до суду клопотання (вх. № 6966 від 18.03.2025) про зупинення провадження у справі № 922/1775/22 до закінчення перегляду в касаційному порядку Великою Палатою Верховного Суду справи № 920/19/24 та оприлюднення в установленому законом порядку повного тексту судового рішення.

Ухвалою Господарського суду Харківської області від 07.04.2025 закрито підготовче провадження та призначено справу до судового розгляду по суті на 05.05.2025.

Ухвалою Господарського суду Харківської області від 05.05.2025 повернуто справу до розгляду на стадію підготовчого провадження, задоволено клопотання Товариства з обмеженою відповідальністю "Харківгаз Збут" (вх. № 6966 від 18.03.2025) про зупинення провадження, зупинено провадження у справі № 922/1775/22 до закінчення розгляду в касаційному порядку Великою палатою Верховного суду справи № 920/19/24 та опублікування повного тексу кінцевого судового рішення, зобов`язано учасників справи повідомити суд про результати розгляду Великою палатою Верховного суду справи № 920/19/24.

Керівник Берестинської окружної прокуратури Харківської області звернувся до суду з клопотанням (вх. № 30065 від 23.12.2025 та вх. № 43/26 від 02.01.2026), в якому просить суд поновити провадження у справі № 922/1775/22 через усунення обставин, що викликали його зупинення.

Ухвалою Господарського суду Харківської області від 02.01.2026 1. провадження у справі № 922/1775/22 поновлено, підготовче засідання у справі призначено на 19.01.2026.

Підготовче засідання у справі неодноразово відкладалось.

В процесі розгляду справи ТОВ "Харківгаз Збут" надало суду письмові пояснення (вх. № 2611/25 від 30.01.25) в яких просить суд відмовити прокурору в задоволенні позову. В обґрунтування своїх заперечень ТОВ "Харківгаз Збут", зокрема, вказує на те, що Сторонами у період дії Договору з дотриманням вимог ч. 7 ст. 36 та ч. 4 ст. 36 Закону України «Про публічні закупівлі» (в редакції на дату їх складання) були укладені додаткові угоди, яким сторони вносили зміни в Договір щодо ціни на природний газ.

ТОВ "Харківгаз Збут" наполягає, що порушення вимог Закону України Про публічні закупівлі під час укладення додаткових угод до Договору, про які вказується прокурором в позовній заяві, відсутні, до того ж, п. 13.3 Договору сторони передбачили, що зміни ціни за одиницю товару, а також його складових не більше ніж на 10 відсотків у разі коливання ціни такого товару на ринку за умови, що зазначена зміна не призведе до збільшення суми, визначеної в договорі та відбувається за рахунок зменшення договірних обсягів.

ТОВ "Харківгаз Збут" наполягає на тому, що він виконуючи умови укладеного договору дотримувався вимог ст. 36, 41 Закону України «Про публічні закупівлі» (в діючій на той час редакції) та не здійснював підвищення ціни, яка б була більшою за 10%, та при цьому кожного разу перед укладанням відповідної додаткової угоди здійснював направлення Споживачу разом з проектами додаткових угод документальне підтвердження збільшення вартості природного газу.

ТОВ "Харківгаз Збут" вважає, що Законом України «Про публічні закупівлі» не визначено та не встановлено обмеження чи застереження щодо кількості випадків зміни ціни через коливання ціни ринку.

Також ТОВ "Харківгаз Збут" надало суду письмові пояснення (вх. № 2556/26 від 02.02.26) щодо правової позиції у спорі по даній справі, з урахуванням висновків, викладених Великою палатою Верховного суду у постанові від 21.11.2025 справі № 920/19/24.

ТОВ «Харківгаз Збут» зазначає, що з цього приводу воно повністю погоджується з окремою думкою, викладеною до постанови Верховного Суду від 21.11.2025 у справі № 920/19/24.

Прокурор також надав суду письмові пояснення (вх. № 2659/26 від 02.02.26) в яких наполягає на обґрунтованості заявленого позову, та окремо зазначає, що Велика палата Верховного суду у постанові від 21.11.2025 справі № 920/19/24 вкотре підтвердила свої сталі висновки про те, що зміна умов договору про закупівлю щодо збільшення ціни за одиницю товару більше ніж на 10% не допускається, в тому числі і у випадку закупівлі бензину та дизельного пального, природного газу та електричної енергії.

Ухвалою Господарського суду Харківської області від 16.02.2025 закрито підготовче провадження, та призначено справу до судового розгляду по суті на 16.03.2026.

На судове засідання 16.03.2026 прибув прокурор та представник ТОВ «Харківгаз Збут».

Прокурор просить суд заявлений позов задовольнити в повному обсязі.

Представник ТОВ «Харківгаз Збут» просить суд відмовити прокурору в задоволенні позову в повному обсязі.

Північно-Східний офіс Держаудитслужби, Сахновщинська селищна рада Красноградського району Харківської області та Комунальне некомерційне підприємство "Сахновщинська центральна лікарня Сахновщинської селищної ради Красноградського району Харківської області" на судове засідання своїх представників не направили, хоча належним чином повідомлені про час та місце розгляду справи, в процесі розгляду справи надали суду клопотання про розгляд справи за відсутності їх представників.

Оскільки неявка представників останніх не перешкоджає розгляду справи по суті, суд вважає за необхідне здійснювати розгляд справи за їх відсутності, за наявними в матеріалах справи документами та матеріалами.

Перевіривши матеріали справи, оцінивши надані суду докази та доводи, суд встановив.

Щодо повноважень прокурора на звернення до суду з позовом у даній справі.

Частиною 2 ст. 4 ГПК України передбачено, що юридичні особи та фізичні особи-підприємці, фізичні особи, які не є підприємцями, державні органи, органи місцевого самоврядування мають право на звернення до господарського суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав та законних інтересів у справах, віднесених законом до юрисдикції господарського суду, а також для вжиття передбачених законом заходів, спрямованих на запобігання правопорушенням.

З урахуванням положень статей 4, 42, 44, 46 ГПК України право на звернення до господарського суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав та законних інтересів у справах, віднесених законом до юрисдикції господарського суду, є процесуальним правом.

Відповідно до ч. 3 ст. 4 ГПК України до господарського суду у справах, віднесених законом до його юрисдикції, мають право звертатися також особи, яким законом надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб. До таких осіб процесуальний закон відносить прокурора та визначає підстави участі цієї особи у господарській справі.

Згідно ч. 3 ст. 53 ГПК України у визначених законом випадках прокурор звертається до суду з позовною заявою, бере участь у розгляді справ за його позовами, а також може вступити за своєю ініціативою у справу, провадження у якій відкрито за позовом іншої особи, до початку розгляду справи по суті, подає апеляційну, касаційну скаргу, заяву про перегляд судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами.

Відповідно до п. З ст. 131-1 Конституції України, на прокуратуру України покладається представництво інтересів держави в суді у виключних випадках та порядку, що визначені законом.

Статтею 131-1 Конституції України передбачено, що організація і порядок діяльності органів прокуратури визначається законом.

Згідно з вимогами ч. 3 ст. 23 Закону України Про прокуратуру прокурор здійснює представництво в суді законних інтересів держави у разі порушення або загрози порушення інтересів держави, якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, а також у разі відсутності такого органу. Наявність таких обставин обґрунтовується прокурором у порядку, передбаченому частиною четвертою цієї статті.

Відповідно до ч. 4 ст. 53 ГПК України прокурор, який звертається до суду в інтересах держави, в позовній чи іншій заяві, скарзі обґрунтовує, в чому полягає порушення інтересів держави, необхідність їх захисту, визначені законом підстави для звернення до суду прокурора, а також зазначає орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах. Невиконання цих вимог має наслідком застосування положень, передбачених статтею 174 цього Кодексу.

Виключними випадками, за яких прокурор може здійснювати представництво інтересів держави в суді, є порушення або загроза порушення інтересів держави. Ключовим для застосування цієї конституційної норми є поняття «інтерес держави».

У Рішенні Конституційного Суду України у справі за конституційними поданнями Вищого арбітражного суду України та Генеральної прокуратури України щодо офіційного тлумачення положень ст. 2 Арбітражного процесуального кодексу України (справа про представництво прокуратурою України інтересів держави в арбітражному суді) від 08.04.1999 № З-рп/99 Конституційний Суд України, з`ясовуючи поняття «інтереси держави» висловив міркування, що інтереси держави відрізняються від інтересів інших учасників суспільних відносин. В основі перших завжди є потреба у здійсненні загальнодержавних (політичних, економічних, соціальних та інших) дій, програм, спрямованих на захист суверенітету, територіальної цілісності, державного кордону України, гарантування її державної, економічної, інформаційної, екологічної безпеки, охорону землі як національного багатства, захист прав усіх суб`єктів права власності та господарювання тощо (п. З мотивувальної частини).

Із врахуванням того, що «інтереси держави» є оціночним поняттям, прокурор чи його заступник у кожному конкретному випадку самостійно визначає з посиланням на законодавство, на підставі якого подається позов, в чому саме відбулося чи може відбутися порушення матеріальних або інших інтересів держави.

У даному випадку прокурор стверджує, що порушенням інтересів держави полягає в тому, що під час проведенням закупівлі порушено вимоги чинного законодавства, принципи ефективного та прозорого здійснення закупівлі, створення добросовісної конкуренції у сфері закупівлі, принципи максимальної ефективності та економії, що створило ризик до протиправного витрачання коштів бюджету, нераціонального та неефективного їх використання.

Прокурор зазначає, що укладення нікчемних додаткових угод до Договору та подальше сплата третьою особою бюджетних коштів всупереч нормам Цивільного кодексу України, Господарського кодексу України, Закону України «Про публічні закупівлі» є прямим порушенням законності в бюджетній системі, яке сприяє розвитку інфляційних процесів у країні, підриває довіру громадян і наносить вагомий матеріальний і моральний збиток, що не може не відобразитись на державних інтересах та авторитеті держави.

Закон України «Про публічні закупівлі» установлює правові та економічні засади здійснення закупівель товарів, робіт і послуг для забезпечення потреб держави та територіальної громади.

Метою цього Закону є забезпечення ефективного та прозорого здійснення закупівель, створення конкурентного середовища у сфері публічних закупівель, запобігання проявам корупції у цій сфері, розвиток добросовісної конкуренції.

Отже правильне, в порядку, визначеному законодавством, використання бюджетних коштів беззаперечно становить державний інтерес.

Суперечності, які виникають у бюджетних правовідносинах, зачіпають як інтереси держави, так і суспільні інтереси, тож порушення інтересів держави у цій сфері є порушенням загальнодержавних інтересів, що у відповідності до ст. 131-1 Конституції України покладає на прокурора обов`язок представництва в суді.

В даному випадку прокурор звернувся до господарського суду в інтересах держави в особі Північно-східного офісу Державної аудиторської служби України та Сахновщинської селищної ради з огляду на наступне.

Відповідно до ч. 1 ст. 2 Закону України «Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні» головними завданнями органу державного фінансового контролю серед іншого є: здійснення державного фінансового контролю за використанням і збереженням державних фінансових ресурсів, ефективним використанням коштів і майна у бюджетних установах і суб`єктах господарювання державного сектору економіки, а також на підприємствах, в установах та організаціях, які отримують (отримували у періоді, який перевіряється) кошти з бюджетів усіх рівнів, за дотриманням бюджетного законодавства, дотриманням законодавства про державні закупівлі. Державний фінансовий контроль забезпечується органом державного фінансового контролю через проведення державного фінансового аудиту, перевірки державних закупівель та інспектування.

За змістом пунктів 1, 7, 8, 10 ч. 1 ст. 10 Закону України «Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні» органу державного фінансового контролю надається право: перевіряти в ході державного фінансового контролю грошові та бухгалтерські документи, звіти, кошториси й інші документи, що підтверджують надходження і витрачання коштів та матеріальних цінностей, документи щодо проведення процедур державних закупівель, пред`являти керівникам та іншим особам підприємств, установ та організацій, що контролюються, обов`язкові до виконання вимоги щодо усунення виявлених порушень законодавства; порушувати перед відповідними державними органами питання про визнання недійсними договорів, укладених із порушенням законодавства, звертатися до суду в інтересах держави, якщо підконтрольною установою не забезпечено виконання вимог щодо усунення виявлених під час здійснення державного фінансового контролю порушень законодавства з питань збереження і використання активів тощо.

Згідно з Положенням про Державну аудиторську службу України, яке затверджено постановою Кабінету Міністрів України від 03 лютого 2016 року № 43, Державна аудиторська служба є центральним органом виконавчої влади, який забезпечує реалізацію державної політики у сфері державного фінансового контролю.

Відповідно до п.п. 3,9 п.4 вказаного Положення Держаудитслужба відповідно до покладених на неї завдань реалізує державний фінансовий контроль через здійснення державного фінансового аудиту; перевірки закупівель; інспектування (ревізії); моніторингу закупівель, вживає в установленому порядку заходів до усунення виявлених порушень законодавства та притягнення до відповідальності винних осіб, а саме: вимагає від керівників та інших осіб підприємств, установ та організацій, що контролюються, усунення виявлених порушень законодавства; здійснює контроль за виконанням таких вимог; звертається до суду в інтересах держави у разі незабезпечення виконання вимог щодо усунення виявлених під час здійснення державного фінансового контролю порушень законодавства з питань збереження і використання активів.

Державна аудиторська служба України, як орган, який здійснює фінансовий контроль, при моніторингу публічних закупівель має право при виявлені випадків недотримання законодавства про державні закупівлі та не виконанні підконтрольною установою вимог до усунення відповідних порушень, звернутися до суду в інтересах держави.

Держаудитслужба є компетентним органом, з повним обсягом цивільної дієздатності та має повноваження звертатися до суду для захисту порушених інтересів держави у сфері публічних закупівель, а тому прокурор за наявності підстав представництва інтересів держави, може здійснювати таке представництво в особі цього компетентного органу.

Аналогічна правова позиція викладена у постановах Верховного Суду від 09.09.2020 у справі №921/524/18, від 29.07.2020 у справі 924/316/18 та інших.

Постановою Кабінету Міністрів України № 266 від 06.04.2016 «Про утворення міжрегіональних територіальних органів Державної аудиторської служби» затверджено перелік міжрегіональних територіальних органів Держаудитслужби України.

Відповідно до п. 1 вказаної постанови міжрегіональні територіальні органи Держаудитслужби за переліком згідно додатку 1 утворюються як юридичні особи публічного права.

Відповідно до наказу Держаудитслужби України № 23 від 02.06.2016 затверджено Положення про Північно-східний офіс Держаудитслужби, відповідно до якого Північно-східний офіс Держаудитслужби підпорядковується Держаудитслужбі та є її міжрегіональним територіальним органом. У складі Офісу утворюються як структурні підрозділи управління у Луганський, Сумській, Харківській та Полтавській областях. Повноваження Північно-східного офісу Держаудитслужби, визначені зазначеним наказом кореспондуються із Положенням про Державну аудиторську службу України.

Крім того, відповідно до ст. 2 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні» місцеве самоврядування в Україні - це гарантоване державою право та реальна здатність територіальної громади - жителів села чи добровільного об`єднання у сільську громаду жителів кількох сіл, селища, міста - самостійно або під відповідальність органів та посадових осіб місцевого самоврядування вирішувати питання місцевого значення в межах Конституції і законів України. Місцеве самоврядування здійснюється територіальними громадами сіл, селищ, міст як безпосередньо, так і через сільські, селищні, міські ради та їх виконавчі органи, а також через районні та обласні ради, які представляють спільні інтереси територіальних громад сіл, селищ, міст.

В свою чергу ст. 10 цього ж Закону вказує, що сільські, селищні, міські ради є органами місцевого самоврядування, що представляють відповідні територіальні громади та здійснюють від їх імені та в їх інтересах функції і повноваження місцевого самоврядування, визначені Конституцією України, цим та іншими законами.

Крім того, ст. 18-1 вказаного Закону передбачено, що орган місцевого самоврядування може бути позивачем та відповідачем у судах загальної юрисдикції, зокрема, звертатися до суду, якщо це необхідно для реалізації його повноважень і забезпечення виконання функцій місцевого самоврядування.

Враховуючи, що Сахновщинська селищна рада Харківської області є засновником КНП «Сахновщинська центральна лікарня» Сахновщинської селищної ради Красноградського району Харківської області, розпорядником коштів та наділена повноваженнями щодо звернення до суду з вимогою про стягнення надмірно сплачених самою селищною радою бюджетних коштів, у зв`язку з чим правомірно визначена прокурором співпозивачем за позовом у даній справі.

Крім того, згідно з пунктами 1.1., 1.3 Статуту комунальне некомерційне підприємство «Сахновщинська центральна лікарня» Сахновщинської селищної ради Красноградського району Харківської області є лікарняним закладом охорони здоров`я - комунальним некомерційним підприємством, що надає послуги вторинної/спеціалізованої медичної допомоги будь-яким особам в порядку та на умовах, встановлених законодавством України та Статутом. Майно лікарні є власністю Сахновщинської територальної громади в особі Сахновщинської селищної ради.

Комунальне некомерційне підприємство «Сахновщинська центральна лікарня» Сахновщинської селищної ради Красноградського району Харківської області фінансується за рахунок бюджетних коштів.

Таким чином, надмірна сплата бюджетних коштів напряму шкодить інтересам територіальної громади.

Разом з викладеним, необхідно зазначити, що закон не зобов`язує прокурора подавати позов в особі усіх органів, які можуть здійснювати захист інтересів держави у спірних відносинах і звертатися з позовом до суду. Належним буде звернення в особі хоча б одного з них. Аналогічний висновок міститься в пункті 54 постанови Об`єднаної палати Верховного Суду від 25.02.2021 у справі №927/491/19.

При цьому, у пункті 59 вказаної постанови заначено, що визначення у якості позивача (співпозивача) суб`єкта на користь якого заявлена вимога про стягнення коштів є виправданим.

Таким чином, позивачами в даному спорі, в інтересах яких прокурором подано позов у даній справі, є Північно-східний офіс Держаудитслужби України як орган державного фінансового контролю на території Харківської області, Сахновщинська селищна рада, як засновник та розпорядник бюджетних коштів.

Відповідно до п. 2 ч. 4 ст. 23 Закону України «Про прокуратуру» прокурор зобов`язаний попередньо, до звернення до суду, повідомити про це громадянина та його законного представника або відповідного суб`єкта владних повноважень. У разі підтвердження судом наявності підстав для представництва прокурор користується процесуальними повноваженнями відповідної сторони процесу.

Неналежне та нераціональне, з порушенням Закону використання бюджетних коштів є порушенням інтересів держави.

Використання бюджетних коштів з порушенням вимог законодавства підриває матеріальну і фінансову основу системи бюджетного фінансування, що в свою чергу завдає шкоду інтересам Держави.

Таким чином, прокурор в позові обґрунтовано стверджує, що у даному випадку випадку наявний як державний, так і суспільний інтерес.

За таких обставин, вбачаються підстави для представництва прокурором інтересів держави.

Водночас, як зазначає прокурор, Північно-східним офісом Держаудитслужби, Сахновщинською селищною радою та КНП «Сахновщинська ЦЛ» Сахновщинської селищної ради Красноградського району Харківської області не вжито заходів щодо повернення безпідставно сплачених бюджетних коштів не зважаючи на очевидний характер порушень, що свідчить про їх бездіяльність, тобто в даному випадку наявне нездійснення захисту інтересів держави органами державної влади, до компетенції яких віднесені відповідні повноваження.

Враховуючи, що вказані інтереси до цього часу залишаються не захищеними, а уповноваженими органами державної влади допущено бездіяльність, вбачаються виключні підстави для представництва прокурором інтересів держави у спірних правовідносинах та підстави для подання позову прокурором в інтересах держави.

З огляду на викладене, суд погоджується з твердженнями прокурора, що його звернення до суду з позовом у даній справі спрямоване на задоволення суспільної потреби у відновленні законності при вирішенні суспільно-значимого питання щодо належного розпорядження бюджетними коштами з метою захисту інтересів держави у бюджетній сфері, оскільки пасивна поведінка позивачів такому відновленню не сприяє.

Окремо слід зазначити, що Велика палата Верховного суду у постанові від 26.05.2020 у справі №912/2385/18 виклала правову позицію щодо обґрунтування прокурором підстав для представництва інтересів держави в суді.

Зокрема, Велика палата зазначила, що прокурор звертаючись до компетентного органу до подання позову в порядку, передбаченому статтею 23 Закону України «Про прокуратуру», фактично надає йому можливість відреагувати на стверджуване порушення інтересів держави, зокрема, шляхом призначення перевірки фактів порушення законодавства, виявлених прокурором, вчинення дій для виправлення ситуації, а саме подання позову або аргументованого повідомлення прокурора про відсутність такого порушення.

Таким чином, прокурору достатньо дотриматися порядку, передбаченого статтею 23 Закону України «Про прокуратуру», і якщо компетентний орган протягом розумного строку після отримання повідомлення самостійно не звернувся до суду з позовом в інтересах держави, то це є достатнім аргументом для підтвердження судом підстав для представництва. Якщо прокурору відомі причини такого незвернення, він обов`язково повинен зазначити їх в обґрунтуванні підстав для представництва, яке міститься в позові. Але якщо з відповіді зазначеного органу на звернення прокурора такі причини з`ясувати неможливо чи такої відповіді взагалі не отримано, то це не є підставою вважати звернення прокурора необгрунтованим.

Невжиття компетентним органом жодних заходів протягом розумного строку після того, як цьому органу стало відомо або повинно було стати відомо про можливе порушення інтересів держави, має кваліфікуватися як бездіяльність відповідного органу. Розумність строку визначається судом з урахуванням того, чи потребували інтереси держави невідкладного захисту (зокрема, через закінчення перебігу позовної давності чи можливість подальшого відчуження майна, яке незаконно вибуло із власності держави), а також таких чинників, як: значимість порушення інтересів держави, можливість настання невідворотних негативних наслідків через бездіяльність компетентного органу, наявність об`єктивних причин, що перешкоджали такому зверненню тощо.

Як свідчать матеріали справи, на виконання вимог ст. 23 Закону України «Про прокуратуру» прокурором направлено відповідні листи-повідомлення до Сахновщинської селищної ради та Північно-східного офісу Держаудитслужби, від яких отримано відповіді що заходи судового захисту інтересів держави не вживались та вживатись не будуть.

Як зазначає прокурор, вказане ним розцінюється як бездіяльність уповноважених органів в даному випадку.

З огляду на викладене, суд приходить до висновку, що у даному ж випадку, прокурором належним чином доведено бездіяльність уповноважених державних органів у спірних правовідносинах, що у свою чергу є підставою для подання відповідного позову безпосередньо прокурором в інтересах держави в особі цих органів.

Розглянувши спір по суті, суд встанови наступні обставини.

Як свідчать матеріали справи, 09 грудня 2019 року на веб-сайті електронної системи публічних закупівель «Prozorro» (режим доступу: https://prozorro.gov.ua/tender/UA-2019-12-09-002760-Ь) КНП "Сахновщинська центральна районна лікарня Сахновщинської районної ради Харківської області", назву якої в подальшому було змінено на КНП «Сахновщинська центральна лікарня» Сахновщинської селищної ради Красноградського району Харківської області, оприлюднено оголошення про проведення відкритих торгів на закупівлю природнього газу об`ємом 123000 м3 з терміном постачання до 31.12.2020 з очікуваною вартістю 1 416 310,00 гривень.

За результатам проведеної процедури закупівлі переможцем визнано ТОВ «Харківгаз Збут» з ціновою пропозицією 493 173,80 грн.

З огляду на викладене, 21 січня 2020 року між ТОВ «Харківгаз Збут», як постачальником, та Комунальним некомерційним підприємством "Сахновщинська центральна лікарня Сахновщинської районної ради Харківської області", як споживачем, укладено Договір № 1 на постачання природного газу (далі - Договір), згідно умов якого Постачальник зобов`язується протягом строку дії даного Договору передавати Споживачеві товар у загальному потоці у внутрішній точці виходу з газотранспортної системи по предмету "Газове паливо" (Природний газ), включно з урахуванням замовлення (бронювання) потужності (надалі - Газ) щодо кожного періоду та обсягу постачання газу, а Споживач зобов`язується приймати та оплачувати Газ на умовах даного Договору. Споживач є кінцевим споживачем газу, який передається за Договором.

Споживач не с побутовим споживачем газу (п.2.2 Договору).

Відповідно до пункту 14.1. Договір вступає в силу з моменту підписання і діє в частині поставок газу з 01.02.2020 до 31.12.2020, а в частині проведення розрахунків- до повного виконання сторонами своїх зобов`язань.

Додатковою угодою № 10 від 29 грудня 2020 року термін дії Договору № 1 від 21.02.2020 продовжено до 31 березня 2021 року.

Відповідно до п. 3.1 Договору, загальний об`єм постачання газу у 2020 році за Договором складає 123 000 куб м.

Згідно з п. 7.1 Договору, ціна за 1,0 куб метр Газу становить 3,3412859 грн. , без ПДВ, крім того ПДВ (20%) -0,66825718 грн., що разом з ПДВ складає 4,0095431 грн

Відповідно до п. 7.2 Договору, загальна вартість Договору відповідає ціновій пропозиції учасника -переможця торгів і складається із суми вартостей усіх обсягів Газу, поставленого протягом усіх газових місяців та замовлення 9бронювання) потужності протягом строку дії даного Договору та не може перевищувати 410 978,17 грн. без ПДВ, крім того ПДВ (20%) 82 195,63 грн., що разом з ПДВ складає 493 173, 80 грн.

Згідно з п. 7.3 Договору, коригування ціни Газу визначається та узгоджується шляхом підписання додаткової угоди.

Згідно з п. 13.2 Договору, всі зміни та доповнення до цього Договору дійсні лише за умови, якщо вони виконанні в письмовій формі при взаємному погодженні Сторін, підписані Сторонами та скріплені печатками (за наявності). Оформлені таким чином зміни і доповнення є невід`ємними частинами Договору.

Відповідно до п. 13.3 Договору умови договору про закупівлю не відрізняються від змісту тендерної пропозиції за результатами аукціону (у тому числі за одиницю товару) переможця процедур закупівлі.

Істотні умови договору про закупівлю не можуть змінюватися після його підписання до виконання зобов`язань сторонами в повному обсязі, крім випадків: Зміни ціни за одиницю товару, а також його складових не більше ніж на 10 відсотків у разі коливання ціни такого товару на ринку за умови, що зазначена зміна не призведе до збільшення суми, визначеної в договорі та відбувається за рахунок зменшення договірних обсягів.

Як свідчать матеріали справи, сторонами у період дії були укладені наступні додаткові угоди, яким сторони вносили зміни в Договір, а саме:

- Додаткова угода № 1 від 13.02.2020, відповідно до якої ціна з 02 лютого 2020 року за 1,0 куб метр газу становить 3,673744 грн. , крім того ПДВ (20%) 0,734749 грн., що разом з ПДВ складає 4, 408493 грн.. Загальна вартість даного Договору відповідає ціновій пропозиції учасника переможця торгів і складається із суми вартостей усіх обсягів Газу, поставленого протягом усіх газових місяців та замовлення бронювання) потужності протягом строку дії даного Договору та не може перевищувати 410 976,73 грн. без ПДВ, крім того ПДВ (20%) 82 195,63 грн., що разом з ПДВ складає 493 172, 08 грн. (сума договору зменшена на 1,72 грн.). Підвищення ціни на природний газ складало від 4,0095431 грн до 4, 408493 грн, тобто 9,95% від діючої згідно Договору ціни газу.

- Додаткова угода № 2 від 14.02.2020, відповідно до якої ціна з 03 лютого 2020 року за 1,0 куб метр газу становить 4,039583 грн., крім того ПДВ (20%) 0,807917 грн., що разом з ПДВ складає 4, 84750 грн.. Загальна вартість даного Договору відповідає ціновій пропозиції учасника переможця торгів і складається із суми вартостей усіх обсягів Газу, поставленого протягом усіх газових місяців та замовлення бронювання) потужності протягом строку дії даного Договору та не може перевищувати 410 972,86 грн. без ПДВ, крім того ПДВ (20%) 82 194,57 грн., що разом з ПДВ складає 493 167, 43 грн. (сума договору зменшена на 4,65 грн.). Підвищення ціни на природний газ складало від 4, 408493 грн до 4,84750 грн, тобто 9,9% від діючої згідно Договору ціни газу.

- Додаткова угода № 3-1 від 12.03.2020, відповідно до якої ціна з 01 березня 2020 року за 1,0 куб метр газу становить 4,442733 грн., крім того ПДВ (20%) 0,888547 грн., що разом з ПДВ складає 5,331280 грн.. Загальна вартість даного Договору відповідає ціновій пропозиції учасника переможця торгів і складається із суми вартостей усіх обсягів Газу, поставленого протягом усіх газових місяців та замовлення бронювання) потужності протягом строку дії даного Договору та не може перевищувати 410 972,79 грн. без ПДВ, крім того ПДВ (20%) 82 194,56 грн., що разом з ПДВ складає 493 167, 35 грн. (сума договору зменшена на 0,08 грн.). Підвищення ціни на природний газ складало від 4,84750 грн до 5,331280 грн, тобто 9,98% від діючої згідно Договору ціни газу.

- Додаткова угода № 4 від 23.03.2020, відповідно до якої ціна з 02 березня 2020 року за 1,0 куб метр газу становить 4,886117 грн., крім того ПДВ (20%) 0,977223 грн., що разом з ПДВ складає 5,863340 грн. Загальна вартість даного Договору відповідає ціновій пропозиції учасника переможця торгів і складається із суми вартостей усіх обсягів Газу, поставленого протягом усіх газових місяців та замовлення бронювання) потужності протягом строку дії даного Договору та не може перевищувати 410 972,02 грн. без ПДВ, крім того ПДВ (20%) 82 194,40 грн., що разом з ПДВ складає 493 166, 42 грн. (сума договору зменшена на 0,93 грн.). Підвищення ціни на природний газ складало від 5,331280 грн до 5,863340 грн, тобто 9,98% від діючої згідно Договору ціни газу.

- Додаткова угода № 5 від 24.03.2020, відповідно до якої ціна з 03 березня 2020 року за 1,0 куб метр газу становить 5,373750 грн., крім того ПДВ (20%) 1, 074750грн., що разом з ПДВ складає 6,448500 грн.. Загальна вартість даного Договору відповідає ціновій пропозиції учасника переможця торгів і складається із суми вартостей усіх обсягів Газу, поставленого протягом усіх газових місяців та замовлення бронювання) потужності протягом строку дії даного Договору та не може перевищувати 410 969,52 грн. без ПДВ, крім того ПДВ (20%) 82 193,90 грн., що разом з ПДВ складає 493 163, 42 грн. (сума договору зменшена на 3 грн.). Підвищення ціни на природний газ складало від 5,863340 грн до 6,448500 грн., тобто 9,98% від діючої згідно Договору ціни газу.

- Додаткова угода № 6 від 30.03.2020, відповідно до якої ціна з 04 березня 2020 року за 1,0 куб метр газу становить 5,804909 грн., крім того ПДВ (20%) 1, 160982 грн., що разом з ПДВ складає 6,965891 грн.. Загальна вартість даного Договору відповідає ціновій пропозиції учасника переможця торгів і складається із суми вартостей усіх обсягів Газу, поставленого протягом усіх газових місяців та замовлення бронювання) потужності протягом строку дії даного Договору та не може перевищувати 410 961,61 грн. без ПДВ, крім того ПДВ (20%) 82 192,32 грн., що разом з ПДВ складає 493 153, 93 грн. (сума договору зменшена на 9,49 грн.). Підвищення ціни на природний газ складало від 6,448500 грн. до 6,965891 грн., тобто 8,02% від діючої згідно Договору ціни газу.

- Додаткова угода № 7 від 30.10.2020, відповідно до якої ціна з 01 жовтня 2020 року за 1,0 куб метр газу становить 6,38308 грн., крім того ПДВ (20%) 1,276616 грн., що разом з ПДВ складає 7,659696 грн.. Загальна вартість даного Договору відповідає ціновій пропозиції учасника переможця торгів і складається із суми вартостей усіх обсягів Газу, поставленого протягом усіх газових місяців та замовлення бронювання) потужності протягом строку дії даного Договору та не може перевищувати 410 961,57 грн. без ПДВ, крім того ПДВ (20%) 82 192,31 грн., що разом з ПДВ складає 493 153, 88 грн. (сума договору зменшена на 0,05 грн.). Підвищення ціни на природний газ складало від 6,965891 грн. до 7,659696, тобто 9,96% від діючої згідно Договору ціни газу.

- Додаткова угода № 8 від 31.10.2020, відповідно до якої ціна з 02 жовтня 2020 року за 1,0 куб метр газу становить 6,554909 грн., крім того ПДВ (20%) 1,310982 грн., що разом з ПДВ складає 7,865891грн. Загальна вартість даного Договору відповідає ціновій пропозиції учасника переможця торгів і складається із суми вартостей усіх обсягів Газу, поставленого протягом усіх газових місяців та замовлення бронювання) потужності протягом строку дії даного Договору та не може перевищувати 410 961,57 грн. без ПДВ, крім того ПДВ (20%) 82 192,31 грн., що разом з ПДВ складає 493 153, 88 грн. (сума договору не зменшувалась). Підвищення ціни на природний газ складало від 7,659696 грн. до 7,865891 грн, тобто 2,69% від діючої згідно Договору ціни газу.

- Додаткова угода № 9 від 30.11.2020, відповідно до якої ціна з 01 листопада 2020 року за 1,0 куб метр газу становить 7,203845 грн., крім того ПДВ (20%) 1,440769 грн., що разом з ПДВ складає 8,644614 грн. Загальна вартість даного Договору відповідає ціновій пропозиції учасника переможця торгів і складається із суми вартостей усіх обсягів Газу, поставленого протягом усіх газових місяців та замовлення бронювання) потужності протягом строку дії даного Договору та не може перевищувати 410 961,57 грн. без ПДВ, крім того ПДВ (20%) 82 192,31 грн., що разом з ПДВ складає 493 153, 88 грн. (сума договору не зменшувалась). Підвищення ціни на природний газ складало від 7,865891 грн до 8, 644614 грн, тобто 9,90% від діючої згідно Договору ціни газу.

Додатковою угодою № 10 від 29.12.2020 продовжено термін дії Договору до 31.03.2021р

Додатковою угодою № 11 від 01.02.2021 відповідно до якої ціна з 01 січня 2021 р. за 1,0 кубічний метр Газу становить 7,922788 грн. (сім гривень 922788 копійок) без ПДВ, крім того ПДВ (20%) 1,5845576 грн., що разом з ПДВ складає 9,507346 грн. (дев`ять гривень 507346 копійок) в т.ч. вартість замовлення (бронювання) потужності (тариф на послуги транспортування природного газу для внутрішньої точки виходу з газотранспортної системи) на дату підписання даного Договору за 1,0 кубічний метр на добу становить 0,136576 грн. (нуль гривень 136576 копійок) без ПДВ, крім того ПДВ (20%) - 0,027315 грн., що разом з ПДВ складає 0,163891 грн. (нуль гривень 163891 копійка), що відповідає затвердженому тарифу Регулятором. Підвищення ціни на природний газ складало від 7,203845 грн. до 7,922788 грн, тобто 9,90% від діючої згідно Договору ціни газу.

Суд констатує, що укладанню додаткових угод № 1-8 передувало звернення постачальника до споживача з відповідним листом в якому обґрунтовувалася необхідність внесення змін до договору щодо ціни на природний газ з посиланням на зростання його ціни на ринку природного газу.

При цьому, укладанню додаткових угод № 9, 11 передувало звернення постачальника до споживача з відповідним листом в якому обґрунтовувалася необхідність внесення змін до договору щодо ціни на природний газ з посиланням на зростання його ціни на ринку природного газу. При цьому до зазначених листів також було додано відповідні довідки Харківської ТПП.

При зверненні до суду з позовом у даній справі прокурор наполягає на нікчемності Додаткових угод № 1-9, 11, яким було внесено зміни до договору щодо ціни на природний газ, на підставі ст. 37 Закону України «Про публічні закупівлі» (в редакції діючій на момент їх укладання) оскільки згідно з ними без будь-якого належного обґрунтування, та всупереч вимог ч. 4 ст. 36 Закону України «Про публічні закупівлі» було збільшено ціну на природний газ загалом на 137,1%, та відповідно зменшено обсяги постачання природного газу.

Разом з тим, як свідчать матеріали справи, Комунальним некомерційним підприємством "Сахновщинська центральна лікарня Сахновщинської районної ради Харківської області" протягом 2020-2021 років прийнято природній газ та сплачені кошти, зокрема:

- За ціною 4 грн. 0095431 коп. прийнято 645 м3 природнього газу та сплачено 2586, 16 грн. (акт прийому-передачі №ХОЗ80004134);

- За ціною 4 грн. 408493 коп. прийнято 645 м3 природнього газу та сплачено 2777, 35 грн. (акт прийому-передачі №Х);

- За ціною 6 грн. 965891 коп. прийнято 2 153,35 м3 природнього газу та сплачено 15000, 00 грн. (акт-рахунок на оплату №60005287);

- За ціною 6 грн. 965891 коп. прийнято 1 055,715 м3 природнього газу та сплачено 7351,00 грн. (акт-рахунок на оплату №60005557);

- За ціною 4 грн. 84750 коп. прийнято 12 218,13 м3 природнього газу та сплачено 59227,63 грн. (акт-рахунок на оплату №60005750);

- За ціною 5 грн. 331280 коп. прийнято 578 м3 природнього газу та сплачено 3081,48 грн. (акт прийому-передачі №Х);

- За ціною 5 грн. 863340 коп. прийнято 580 м3 природнього газу та сплачено 3400,74 грн. (акт прийому-передачі №ХОЗ 80006520);

- За ціною 6 грн. 448500 коп. прийнято 358 м3 природнього газу та сплачено 2308,56 грн. (акт прийому-передачі №ХОЗ 80006521);

- За ціною 6 грн. 965891 коп. прийнято 12297,25 м3 природнього газу та сплачено 85661,30 грн. (акт прийому-передачі №ХОЗ 80006522);

- За ціною 6 грн. 965891 коп. прийнято 2254,63 м3 природнього газу та сплачено 15705,50 грн. (акт прийому-передачі №Х);

- За ціною 6 грн. 965891 коп. прийнято 4,03 м3 природнього газу та сплачено 28,07 грн. (акт прийому-передачі №Х);

- За ціною 6 грн. 965891 коп. прийнято 34,93 м3 природнього газу та сплачено 243,32 грн. (акт прийому-передачі ЖХ);

- За ціною 6 грн. 965891 коп. прийнято 42,9 м3 природнього газу та сплачено 298,84 грн. (акт прийому-передачі №Х);

- За ціною 6 грн. 965891 коп. прийнято 55,44 м3 природнього газу та сплачено 386,18 грн. (акт прийому-передачі №Х);

- За ціною 7 грн. 659696 коп. прийнято 50 м3 природнього газу та сплачено 319,15 грн. (акт-рахунок на оплату №60007121);

- За ціною 7 грн. 865891 коп. прийнято 0,5 м3 природнього газу та сплачено 3,94 грн. (акт-рахунок на оплату №60008029);

- За ціною 8 грн. 644614 коп. прийнято 16 016,174 м3 природнього газу та сплачено 138 453,64 грн. (акт-рахунок на оплату №60008518);

- За ціною 8 грн. 644614 коп. прийнято 20 802,14 м3 природнього газу та сплачено 155 951,18 грн. (акт прийому-передачі №ХОЗ 80022718);

- За ціною 9 грн. 507346 коп. прийнято 21 261,44 м3 природнього газу та сплачено 98 629,21 грн. (акт-рахунок на оплату № Х).

Таким чином, згідно з наданим прокурором розрахунком суму, що безпідставно сплачена Комунальним некомерційним підприємством "Сахновщинська центральна лікарня Сахновщинської районної ради Харківської області" на користь ТОВ «Харків газ» виглядає наступним чином:

1. Сума сплачена за поставлений газ, за ціною з урахуванням нікчемної додаткової угоди №1 складає 2777, 35 грн.

2. Об`єм поставленого газу * ціна передбачена Договором = сума належна до сплати за умовами Договору:

645 м3х4,0095431 грн = 2586,15 грн.

3. Сума сплачена за поставлений газ за цінами передбаченими додатковою угодою №1 до Договору - сума належна до сплати за ціною передбаченою Договором = сума безпідставно сплачених коштів.

2777, 35 - 2586,15= 191,2 грн.

1. Сума сплачена за поставлений газ, за ціною з урахуванням нікчемної додаткової угоди №2 складає 59227,63 грн.

2. Об`єм поставленого газу * ціна передбачена Договором = сума належна до сплати за умовами Договору:

12 218,13 м3х4,0095431 грн = 48989,12 грн.

3. Сума сплачена за поставлений газ за цінами передбаченими додатковою угодою №2 до Договору - сума належна до сплати за ціною передбаченою Договором = сума безпідставно сплачених коштів.

59227,63 - 48989,12= 10238,51 грн.

1. Сума сплачена за поставлений газ, за ціною з урахуванням нікчемних додаткових угод №3,3-1 складає 3081,48 грн.

2. Об`єм поставленого газу * ціна передбачена Договором = сума належна до сплати за умовами Договору:

578 м3х4,0095431 грн = 2317,51 грн.

3. Сума сплачена за поставлений газ за цінами передбаченими додатковими угодами №3,3-1 до Договору - сума належна до сплати за ціною передбаченою Договором = сума безпідставно сплачених коштів.

3081,48 - 2317,51 =763,97 грн.

1. Сума сплачена за поставлений газ, за ціною з урахуванням нікчемної додаткової угоди №4 складає 3400,74 грн.

2. Об`єм поставленого газу * ціна передбачена Договором = сума належна до сплати за умовами Договору:

580 м3х4,0095431 грн = 2325,53 грн.

3. Сума сплачена за поставлений газ за цінами передбаченими додатковою угодою №4 до Договору - сума належна до сплати за ціною передбаченою Договором = сума безпідставно сплачених коштів.

3400,74 - 2325,53=1075,21 грн.

1. Сума сплачена за поставлений газ, за ціною з урахуванням нікчемної додаткової угоди №5 складає 2308,56 грн.

2. Об`єм поставленого газу * ціна передбачена Договором = сума належна до сплати за умовами Договору:

358 м3х4,0095431 грн = 1435,42 грн.

3. Сума сплачена за поставлений газ за цінами передбаченими додатковою угодою №5 до Договору - сума належна до сплати за ціною передбаченою Договором = сума безпідставно сплачених коштів.

2308,56 - 1435,42 = 873,14 грн.

1. Сума сплачена за поставлений газ, за ціною з урахуванням нікчемної додаткової угоди №6 складає 102323,21 грн.

2. Об`єм поставленого газу * ціна передбачена Договором = сума належна до сплати за умовами Договору:

14689,18 м3х4,0095431 грн = 58896,90 грн.

3. Сума сплачена за поставлений газ за цінами передбаченими додатковою угодою №6 до Договору - сума належна до сплати за ціною передбаченою Договором = сума безпідставно сплачених коштів.

102 323,21 -58 896,90 = 43426,31 грн.

1. Сума сплачена за поставлений газ, за ціною з урахуванням нікчемної додаткової угоди №7 складає 319,15 грн.

2. Об`єм поставленого газу * ціна передбачена Договором = сума належна до сплати за умовами Договору:

50 м3х4,0095431 грн = 200,48 грн.

3. Сума сплачена за поставлений газ за цінами передбаченими додатковою угодою №7 до Договору - сума належна до сплати за ціною передбаченою Договором = сума безпідставно сплачених коштів.

319,15 -200,48 =118,67 грн.

1. Сума сплачена за поставлений газ, за ціною з урахуванням нікчемної додаткової угоди №8 складає 3,94 грн.

2. Об`єм поставленого газу * ціна передбачена Договором = сума належна до сплати за умовами Договору:

0,50 м3х4,0095431 грн = 2,00 грн.

3. Сума сплачена за поставлений газ за цінами передбаченими додатковою угодою №8 до Договору - сума належна до сплати за ціною передбаченою Договором = сума безпідставно сплачених коштів.

3,94 -2,00 =1,94 грн.

1 Сума сплачена за поставлений газ, за ціною з урахуванням нікчемної додаткової угоди № 9 складає 294404,82 грн.

2. Об`єм поставленого газу * ціна передбачена Договором = сума належна до сплати за умовами Договору:

36818,31 м3х4,0095431 грн = 147624,60 грн.

3. Сума сплачена за поставлений газ за цінами передбаченими додатковою угодою № 9 до Договору - сума належна до сплати за ціною передбаченою Договором = сума безпідставно сплачених коштів.

294404,82- 147624,60 =146780,22 грн.

1. Сума сплачена за поставлений газ, за ціною визначеною нікчемною (в частині збільшення ціни предмету закупівлі) додатковою угодою №11 складає 98 629,21 грн.

2. Об`єм поставленого газу * ціна передбачена Договором = сума належна до сплати за умовами Договору:

21 261,44 м3х4,0095431 грн = 85248,66 грн.

3. Сума сплачена за поставлений газ за цінами передбаченими додатковою угодою № 11 до Договору - сума належна до сплати за ціною передбаченою Договором = сума безпідставно сплачених коштів.

98 629,21 - 85248,66 =13380,55 грн.

Виходячи з вищевикладеного, прокурор стверджує, що на підставі нікчемних додаткових угод №1- 9,11 до Договору Комунальним некомерційним підприємством "Сахновщинська центральна лікарня Сахновщинської районної ради Харківської області" протягом 2020-2021 років надмірно та безпідставно сплачено бюджетних коштів на користь ТОВ «Харківгаз Збут» на загальну суму 216 849,72 гривень.

Дані грошові кошти прокурор просить стягнути з ТОВ «Харківгаз Збут» на користь Сахновщинської селищної ради Берестинського району Харківської області, як розпорядника бюджетних коштів.

Надаючи правову кваліфікацію відносинам, що стали предметом спору, суд виходить з такого.

Відповідно до ч. 1 ст. 74 ГПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень.

Згідно з вимогами ст. 73 ГПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: 1) письмовими, речовими і електронними доказами; 2) висновками експертів; 3) показаннями свідків.

Згідно з ч. 1, 2 ст. 86 ГПК України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності.

Згідно зі ст. 15 ЦК України, кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Кожна особа має право на захист свого інтересу, який не суперечить загальним засадам цивільного законодавства.

Згідно з вимогами ст. 16 ЦК України, кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу. Способами захисту цивільних прав та інтересів зокрема може бути визнання права.

Згідно ст. 509 ЦК України, зобов`язанням є правовідношення, в якому одна сторона (боржник) зобов`язана вчинити на користь другої сторони (кредитора) певну дію (передати майно, виконати роботу, надати послугу, сплатити гроші тощо) або утриматися від певної дії, а кредитор має право вимагати від боржника виконання його обов`язку.

Відповідно до ст. 11 ЦК України, однією з підстав виникнення зобов`язань, є, зокрема, договори та інші правочини.

Відповідно до ч. 1 ст. 626 ЦК України, договором є домовленість двох або більше сторін, спрямована на встановлення, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків.

Законом України «Про публічні закупівлі» встановлено правові та економічні засади здійснення закупівель товарів, робіт і послуг для забезпечення потреб держави та територіальної громади, метою якого є забезпечення ефективного та прозорого здійснення закупівель, створення конкурентного середовища у сфері публічних закупівель, запобігання проявам корупції у цій сфері, розвиток добросовісної конкуренції.

З 19.04.2020 року набрав чинності Закон України «Про публічні закупівлі» в редакції Закону України від 19.09.2019 № 114-ІХ.

Згідно з частиною 6 розділу X «Прикінцеві та перехідні положення» вказаного Закону договори про закупівлю, укладені у порядку та на умовах, установлених до введення в дію цього Закону, виконуються в повному обсязі до закінчення строку, на який такі договори були укладені. Зміни до таких договорів вносяться у порядку та на умовах, встановлених до введення в дію цього Закону.

Згідно з ст. 3 Закону (тут і далі - в редакції, яка діяла на час укладення договору та оспорюваних додаткових угод до договору) закупівлі здійснюються, у тому числі, за принципами максимальної економії та ефективності.

Одним із принципів здійснення публічних закупівель є максимальна економія, ефективність та пропорційність (п. 2 ч. 1 ст. 5 Законом України Про публічні закупівлі).

Договір про закупівлю укладається відповідно до норм Цивільного кодексу України та Господарського кодексу України з урахуванням особливостей, визначених цим Законом (ч. 1 ст. 36 Закону України «Про публічні закупівлі»).

Відповідно до частини першої статті 651 ЦК України зміна або розірвання договору допускається лише за згодою сторін, якщо інше не встановлено договором або законом.

Згідно з частиною першою статті 652 ЦК України разі істотної зміни обставин, якими сторони керувалися при укладенні договору, договір може бути змінений або розірваний за згодою сторін, якщо інше не встановлено договором або не випливає із суті зобов`язання. Зміна обставин є істотною, якщо вони змінилися настільки, що, якби сторони могли це передбачити, вони не уклали б договір або уклали б його на інших умовах.

В силу вимог ч. 4 ст. 36 Закону України «Про публічні закупівлі» умови договору про закупівлю не повинні відрізнятися від змісту тендерної пропозиції за результатами аукціону (у тому числі ціни за одиницю товару) переможця процедури закупівлі або ціни пропозиції учасника у разі застосування переговорної процедури. Істотні умови договору про закупівлю не можуть змінюватися, після його підписання до виконання зобов`язань сторонами в повному обсязі, крім випадків, зокрема, зміни ціни за одиницю товару не більше ніж на 10 відсотків у разі коливання ціни такого товару на ринку, за умови, що зазначена зміна не призведе до збільшення суми, визначеної в договорі.

Отже, Закон України «Про публічні закупівлі» встановлює імперативну норму, згідно з якою зміна істотних умов договору про закупівлю може здійснюватися виключно у випадках, визначених ст. 36 Закону України «Про публічні закупівлі», а саме за п. 2 ч. 4 наведеної норми - у випадку коливання цін на ринку товару чи то у бік збільшення, чи у бік зменшення, що надає сторонам право змінювати умови договору щодо ціни товару, при цьому не більше ніж на 10% та не збільшуючи загальну суму договору.

Визначене законодавцем відсоткове значення обмеження суми є граничним (пороговим) і відповідний ліміт зміни ціни слід враховувати при кожному внесенні змін до договору про закупівлю, а не застосовувати щоразу до кожного окремого випадку внесення змін. Іншими словами, це означає, що сукупне значення збільшення ціни при послідовних змінах до договору (у разі коливання ціни товару на ринку) не може перевищувати нормативно закріпленого 10 % значення для зміни ціни, визначеної в договорі про закупівлю.

Інший підхід до розуміння зазначеної норми Закону України «Про публічні закупівлі», який передбачає можливість необмеженого збільшення ціни при незмінному загальному розмірі суми закупівлі, може призвести до нівелювання мети законодавчого регулювання процедур закупівлі та спотворення принципу добросовісності конкуренції серед учасників.

Близька за змістом правова позиція викладена в Постанові ВП ВС від 21.11.2025 по справі № 920/19/24.

Зазначене в свою чергу спростовує доводи ТОВ «Харківгаз Збут» стосовно можливості зміни ціни на природний газ за умови коливання цін на ринку товару однак кожного разу не більше ніж на 10% від попередньої ціни на товар.

Суд також наголошує, що кожна зміна до договору має містити окреме документальне підтвердження. Документ про зміну ціни повинен містити належне підтвердження викладених у ньому даних, проведених досліджень коливання ринку, джерел інформації тощо (див. постанови Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду від 13 жовтня 2020 року у справі № 912/1580/18, від 02 грудня 2020 року у справі № 913/368/19, від 11 травня 2023 року у справі № 910/17520/21).

Тобто сам факт збільшення ціни товару на ринку не обов`язково тягне підвищення ціни на аналогічний товар, який є предметом договору.

При зверненні до замовника з пропозиціями підвищити ціну постачальник має обґрунтувати, чому таке підвищення цін на ринку зумовлює неможливість виконання договору по ціні, запропонованій замовнику на тендері, навести причини, через які виконання укладеного договору стало для постачальника вочевидь невигідним. Крім того, постачальник також має довести, що підвищення ціни є непрогнозованим (його неможливо було передбачити і закласти в ціну товару на момент подання постачальником тендерної пропозиції).

Як коливання ціни необхідно розуміти зміну за певний період часу ціни товару на ринку чи то в сторону зменшення, чи в сторону збільшення. І таке коливання має відбуватись саме в період укладання договору і до внесення відповідних змін до нього.

Водночас, на підтвердження факту коливання ціни на товар, у документі, який видає компетентна організація, має бути зазначена діюча ринкова ціна на товар і її порівняння з ринковою ціною станом на дату, з якої почали змінюватися ціни на ринку, - як у бік збільшення, так і у бік зменшення (тобто наявність коливання). Необхідність зазначення такої інформації зумовлюється також тим, що у випадку коливання цін зміни до договору про закупівлю вносяться з урахуванням показників коливання цін, що стали підставою для здійснення попередніх змін до договору. Кожна зміна до договору має містити окреме документальне підтвердження.

Верховний Суд у постановах від 26.02.2019 у справі № 925/683/18, від 26.03.2019 у справі № 912/898/18, від 16.04.2019 у справі № 915/346/19 неодноразово звертав увагу, що без належного обґрунтування, а також достатнього документального підтвердження відсутні правові підстави для збільшення ціни товару за договором у відповідності до укладених додаткових угод і укладення таких додаткових угод є порушенням вимог Закону України Про публічні закупівлі.

В даному випадку, як вже зазначалося, після укладання договору на постачання природного газу від 21.01.202 № 1 між ТОВ «Харківгаз Збут» та Комунальним некомерційним підприємством "Сахновщинська центральна лікарня Сахновщинської районної ради Харківської області" укладено низку додаткових угод якими суттєво збільшено первісну ціну товару в Договорі, у порівнянні з визначеною за результатами відкритих торгів.

Зокрема, за Договором первісна ціна закупівлі товару становила 4 грн. 0095431 коп. (з ПДВ) за 1 м3 природнього газу.

Натомість, додатковою угодою № 1 від 13.02.2020 до Договору ціна природнього газу визначена у сумі 4 грн. 408493 коп. (з ПДВ) за 1 м3 природнього газу.

Додатковою угодою № 2 від 14.02.2020 до Договору ціна природнього газу визначена у сумі 4 грн. 84750 коп. (з ПДВ) за 1 м3 природнього газу.

Додатковими угодами № 3-1 від 25.02.2020 та №3-1 від 12.03.2020 до Договору ціна природнього газу визначена у сумі 5 грн. 331280 коп. (з ПДВ) за 1 м3 природнього газу.

Додатковою угодою № 4 від 23.03.2020 до Договору ціна природнього газу визначена у сумі 5 грн. 863340 коп. (з ПДВ) за 1 м3 природнього газу.

Додатковою угодою № 5 від 24.03.2020 до Договору ціна природнього газу визначена у сумі 6 грн. 448500 коп. (з ПДВ) за 1 м3 природнього газу.

Додатковою угодою № 6 від 30.03.2020 до Договору ціна природнього газу визначена у сумі 6 грн. 965891 коп. (з ПДВ) за 1 м3 природнього газу.

Додатковою угодою № 7 від 30.10.2020 до Договору ціна природнього газу визначена у сумі 7 грн. 659696 коп. (з ПДВ) за 1 м3 природнього газу.

Додатковою угодою № 8 від 31.10.2020 до Договору ціна природнього газу визначена у сумі 7 грн. 865891 коп. (з ПДВ) за 1 м3 природнього газу.

Додатковою угодою № 9 від 30.11.2020 до Договору ціна природнього газу визначена у сумі 8 грн. 644614 коп. (з ПДВ) за 1 м3 природнього газу.

Додатковою угодою № 11 від 01.02.2021 до Договору ціна природнього газу визначена у сумі 9 грн. 507346 коп. (з ПДВ) за 1 м3 природнього газу.

При цьому, всупереч вимог ч. 4 ст. 36 Закону України «Про публічні закупівлі» ціна природного газу зросла значно більше ніж дозволені цією нормою 10% від ціни, визначеної в договорі про закупівлю, а саме загалом на 137,1%, та відповідно зменшено обсяги постачання природного газу.

Окрім того, додаткові угоди № 1-8 до Договору укладені взагалі без будь-якого документального обґрунтування зростання ціни на природній газ, а лише на підставі листів постачальника у яких вказується про нібито зростання такої ціни.

Документальним обґрунтуванням для укладання додаткових угод № 9, 11 стали надані ТОВ «Харківгаз Збут» довідки Харківської торгово-промислової палати.

Водночас, розглянувши дані документи суд констатує, що вони не підтверджують коливання ціни природного газу сторону збільшення в розумінні ст.36 Закону України «Про публічні закупівлі».

Так, в наданих постачальником довідках Харківської торгово-промислової палати не зазначено ціну природнього газу на момент укладення Договору та на попередні дати, з яких почалася зміна ціни на ринку.

Дані довідки містять лише відомості про коливання ціни протягом незначного періоду часу, зокрема, цінова довідка №1381/20 від 09.11.2020 містить відомості про коливання ціни з жовтня по листопад 2020 року та цінова довідка №81/21 від 14.01.2021 містить відомості про зростання ціни газу у період з 04.01.2021 по 13.01.2021.

Водночас, з вказаних документів неможливо простежити відомості щодо коливання ціни природнього газу на ринку в сторону його збільшення після укладення Договору, оскільки у них відсутні відомості про ціну природнього газу на момент укладення Договору.

Отже, вищевказані документи не містять відомостей щодо динаміки ціни на предмет закупівлі, у них відсутній аналіз вартості ціни природнього газу на конкретну дату у порівнянні з моментом укладення Договору.

З огляду на викладене, дані довідки є такими що не містять належного обґрунтування для зміни істотних умов Договору на підставі п. 2. ч. 4 ст. 36 Закону України «Про публічні закупівлі».

Таким чином, необхідність внесення змін до договору згідно з додатковими угодами № 1-9, 11 не можна вважати обґрунтованою та такою, що підтверджена документально.

Разом з тим, згідно з наданими прокурором відомостями щодо ціни газу які наведені на загальнодоступному ресурсі ТБ «Українська енергетична біржа» за посилання: https://www.ueex.com.Ua/exchange-quotations/NaturaH-gas/#data-filter відповідно до яких протягом 1-го півріччя 2020 року ціна природнього газу навпаки демонструвала тенденцію до зниження.

Окрім того, на сайті НКРЕКП розміщені результати моніторингу функціонування ринку природного газу за І квартал 2020 року та за ІІ квартал 2020 року з яких вбачається що протягом 1-го півріччя 2020 року відбувалося коливання ціни на природний газ у сторону її зменшення на 36,5%

При цьому, протягом 1-го півріччя 2020 року між сторонами Договору укладені додаткові угоди №1-6 до Договору якими збільшено первісну ціну товару на 42,4%.

Зазначене додатково свідчить про необґрунтованість укладання як наведених додаткових угод, так і додаткових угоди які були укладені в подальшому згідно з якими збільшувалася ціна природного газу яка попередньо вже була необґрунтовано збільшена.

Таким чином, між ТОВ «Харківгаз Збут» та Комунальним некомерційним підприємством "Сахновщинська центральна лікарня Сахновщинської районної ради Харківської області" без будь-яких належних на те підстав, та в порушення ст. 36 Закону України «Про публічні закупівлі» та положень договору про закупівлю за державні кошти, укладено додаткові угоди №1-9,11 якими підвищено ціну природного газу на предмет Договору, а також зменшено обсяги природнього газу, який планується закупити.

Відповідно до ст. 37 Закону України «Про публічні закупівлі» договір про закупівлю є нікчемним у разі його укладення з порушенням вимог ч. 4 ст. 36 цього Закону.

Статтею 203 ЦК України зазначено, що зміст правочину не може суперечити цьому Кодексу, іншим актам цивільного законодавства, а також інтересам держави і суспільства, його моральним засадам.

Недійсним є правочин, якщо його недійсність встановлена законом (нікчемний правочин). У цьому разі визнання такого правочину недійсним судом не вимагається.

Якщо недійсність правочину прямо не встановлена законом, але одна із сторін або інша заінтересована особа заперечує його дійсність на підставах, встановлених законом, такий правочин може бути визнаний судом недійсним (оспорюваний правочин).

Статтею 216 ЦК України передбачено, що Недійсний правочин не створює юридичних наслідків, крім тих, що пов`язані з його недійсністю.

У разі недійсності правочину кожна із сторін зобов`язана повернути другій стороні у натурі все, що вона одержала на виконання цього правочину, а в разі неможливості такого повернення, зокрема тоді, коли одержане полягає у користуванні майном, виконаній роботі, наданій послузі, - відшкодувати вартість того, що одержано, за цінами, які існують на момент відшкодування.

В постанові Великої Палати Верховного Суду від 09.07.2019 у справі №910/17258/17 зазначено, що визнання нікчемного правочину недійсним не є належним способом захисту прав, оскільки не призведе до реального відновлення порушених прав позивача, адже нікчемний правочин є недійсним у силу закону (п. 5.7).

Відповідно до правової позиції Великої Палати Верховного Суду, викладеної у постанові від 04.06.2019 у справі №916/3156/17, визнання нікчемного правочину недійсним не є належним способом захисту прав, оскільки не призведе до реального відновлення порушених прав позивача, адже нікчемний правочин є недійсним у силу закону (п. 84).

Отже, якщо недійсність правочину встановлена законом, то визнання недійсним такого правочину судом не вимагається; визнання недійсним нікчемного правочину законом не передбачено, оскільки нікчемним правочин є в силу закону. Такий спосіб захисту як визнання недійсним нікчемного правочину не є способом захисту прав та інтересів, установленим законом. Крім того, такий спосіб захисту, як встановлення нікчемності правочину також не є способом захисту прав та інтересів, установленим законом.

Аналогічної правової позиції у тотожних правовідносинах дотримується Верховний суд у постанові від 03.12.2020 у справі №909/703/19.

З огляду на викладене, суд погоджується з доводами прокурора про те, що додаткові угоди № 1-9,11 до Договору є нікчемними в силу закону, оскільки укладені з порушенням вимог ч. 4 ст. 36 Закону України «Про публічні закупівлі».

Відповідно ці додаткові угоди не створюють будь-яких правових наслідків.

Згідно з поданим прокурором розрахунком, на виконання умов наведених додаткових угод, яка є нікчемними, Комунальним некомерційним підприємством "Сахновщинська центральна лікарня Сахновщинської районної ради Харківської області" сплачено на користь ТОВ «Харківгаз Збут» 216 849,72 грн бюджетних коштів.

За приписами ч. 1 ст. 236 ЦК України нікчемний правочин або правочин, визнаний судом недійсним, є недійсним з моменту його вчинення.

Недійсність додаткових угод означає, що зобов`язання сторін регулюються Договором.

Згідно з ч. 2 ст. 712 ЦК України передбачено, що до договору постачання застосовуються загальні положення про купівлю-продаж, якщо інше не встановлено договором, законом або не випливає з характеру відносин сторін.

Відповідно до ст. 655 ЦК України за договором купівлі-продажу одна сторона (продавець) передає або зобов`язується передати майно (товар) у власність другій стороні (покупцеві), а покупець приймає або зобов`язується прийняти майно (товар) і сплатити за нього певну грошову суму.

У ст. 669 ЦК України визначено, що кількість товару, що продається, встановлюється у договорі купівлі-продажу у відповідних одиницях виміру або грошовому вираженні.

Відповідно до ч. 1 ст. 670 ЦК якщо продавець передав покупцеві меншу кількість товару, ніж це встановлено договором купівлі-продажу, покупець має право вимагати передання кількості товару, якої не вистачає, або відмовитися від переданого товару та його оплати, а якщо він оплачений, - вимагати повернення сплаченої за нього грошової суми.

Таким чином, обов`язок з повернення грошової суми, сплаченої за кількість товару, який не був поставлений покупцеві, врегульований нормами Глави 54 ЦК.

Відповідно, отримана ТОВ «Харківгаз Збут» оплата у сумі 216 849,72 грн за товар, який не був ним поставлений, підлягає стягненню з останнього на користь Сахновщинської селищної ради Берестинського району Харківської області (як розпорядника бюджетних коштів) на підставі ч. 1 ст. 670 ЦК України.

За таких обставин, заявлений прокурором позов підлягає задоволенню.

При прийнятті даного рішення суд також зазначає, що рішення суду, як найважливіший акт правосуддя, має ґрунтуватись на повному з`ясуванні того, чи мали місце обставини, на які посилаються особи, що беруть участь у справі, якими доказами вони підтверджуються та чи не виявлено у процесі розгляду справи інших фактичних обставин, що мають суттєве значення для правильного вирішення спору, і доказів на підтвердження цих обставин.

У п. 58 рішення Європейського суду з прав людини від 10.02.2010 "Справа "Серявін та інші проти України" (заява № 4909/04) Європейський суд з прав людини наголошує, що згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча національний суд має певну свободу розсуду щодо вибору аргументів у тій чи іншій справі та прийняття доказів на підтвердження позицій сторін, орган влади зобов`язаний виправдати свої дії, навівши обґрунтування своїх рішень (рішення у справі "Суомінен проти Фінляндії", № 37801/97, п. 36, від 01.07.2003). Ще одне призначення обґрунтованого рішення полягає в тому, щоб продемонструвати сторонам, що вони були почуті. Крім того, вмотивоване рішення дає стороні можливість оскаржити його та отримати його перегляд вищестоящою інстанцією. Лише за умови винесення обґрунтованого рішення може забезпечуватись публічний контроль здійснення правосуддя (рішення у справі "Гірвісаарі проти Фінляндії", № 49684/99, п. 30, від 27.09.2001).

У наведеній справі Європейський суд з прав людини наголосив, що згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях, зокрема, судів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожний аргумент.

Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною залежно від характеру рішення. Суд зазначив, що, хоча пункт 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, це не може розумітись як вимога детально відповідати на кожен довід (рішення Європейського суду з прав людини у справі Трофимчук проти України).

З огляду на викладене, суд дав вичерпну відповідь на всі питання, що входять до предмету доказування у даній справі та виникають при кваліфікації спірних відносин як матеріально-правовому, так і у процесуальному сенсах.

З урахуванням вимог ст. 123, 126, 129 ГПК України судові витрати у справі підлягають покладенню ТОВ «Харківгаз Збут».

За таких обставин, з ТОВ «Харківгаз Збут» на користь Харківської обласної прокуратури підлягають стягненню 3252,75 грн. витрат по сплаті судового збору за подання позовної заяви.

Керуючись ст. ст. 73-74, 76-80, 123, 126, 129, 238-241, 247, 331 ГПК України, господарський суд, -

ВИРІШИВ:

Позов задовольнити.

Стягнути з Товариства з обмеженою відповідальністю "Харківгаз Збут" (адреса: 61093, м. Харків, вул. Болбочана Петра, буд. 54; ) на користь Сахновщинської селищної ради Красноградського району Харківської області (адреса: 64501, Харківська обл., Красноградський р.-н, смт. Сахновщина, вул. Шмідта, буд. 10; ) 216849,72 грн.

Стягнути з Товариства з обмеженою відповідальністю "Харківгаз Збут" (адреса: 61093, м. Харків, вул. Болбочана Петра, буд. 54; ) на користь Харківської обласної прокуратури (61050, м.Харків, вул. Богдана Хмельницького, 4; ) 3252,75 грн. витрат по сплаті судового збору за подання позовної заяви.

Видати накази після набрання рішенням законної сили.

Рішення господарського суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційну скаргу на рішення суду може бути подано в строки та в порядку визначеному ст. 256, 257 ГПК України з урахуванням п. 17.5 Перехідних положень ГПК України.

Повне рішення складено "24" березня 2026 р.

СуддяО.І. Байбак