ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ЛЬВІВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

18.03.2026 Справа № 914/3494/25

м. Львів

За позовом: Товариства з обмеженою відповідальністю "Нормаз Плаза", "Прикірне" урочище територіальної громади Східницької Дрогобицького району Львівської області

до відповідача: Товариства з обмеженою відповідальністю "Магістраль Інжиніринг", м.Львів

про стягнення 103986,00 грн збитків

Суддя Олена ЩИГЕЛЬСЬКА

Секретар с/з Надія ВАШКЕВИЧ

Представники сторін:

від позивача: Вовк У.Я. - представник

від відповідача: Гнатів Н.А. - представник

1. ІСТОРІЯ РОЗГЛЯДУ СПРАВИ.

2. Товариства з обмеженою відповідальністю "Нормаз Плаза" звернулося до Господарського суду Львівської області з позовом до Товариства з обмеженою відповідальністю "Магістраль Інжиніринг" про стягнення збитків у розмірі 103986,00 грн, з яких: 49986,00 грн реальних збитків та 54000,00 грн упущеної вигоди.

3. Ухвалою суду від 19.11.2025 року прийнято справу до розгляду та відкрито провадження у справі за правилами загального позовного провадження, призначено підготовче засідання на 22.12.2025 о .

4. 08.12.2025 через систему «Електронний Суд» відповідачем подано відзив на позовну заяву (вх.№32730/25) .

5. 10.12.2025 через систему «Електронний Суд» від позивача поступила відповідь на відзив (вх.№33157/25).

6. 15.12.2025 через систему «Електронний Суд» відповідачем подано заперечення га відповідь на відзив (вх.№33524/25).

7. 22.12.2025 протокольною ухвалою оголошено перерву до 21.01.2026.

8. 20.01.2026 через систему «Електронний Суд» представником позивача подано письмові пояснення (вх. № 1839/26).

9. Ухвалою суду від 21.01.2026 суд закрив підготовче провадження у справі та призначив справу до судового розгляду по суті на 18.02.2026.

10. 18.02.2026 протокольною ухвалою оголошено перерву до 18.03.2026.

11. Позивач явку представника в судове засідання 18.03.2026 забезпечив, позовні вимоги підтримав в повному обсязі.

12. Відповідач явки представника в судове засідання 18.03.2026 забезпечив, позовні вимоги заперечив.

13. Судом встановлено, що зібраних в матеріалах справи доказів достатньо для з`ясування обставин справи і прийняття судового рішення, у відповідності до ст.13 ГПК України, учасникам справи створювались необхідні умови для встановлення фактичних обставин справи і правильного застосування законодавства.

14. В судовому засіданні 18.03.2026 проголошено вступну та резолютивну частини рішення.

15. АРГУМЕНТИ СТОРІН

16. Аргументи позивача.

17. Позовна заява обґрунтована тим, що внаслідок неякісного виконання відповідачем робіт за Договором підряду №0805-23 від 08.05.2023 р. функціонування готельно-відпочинкового комплексу «Панорама Східниця Спа Резорт» було порушене у зв`язку з проблемами каналізації та водовідведення, що зумовило необхідність позивачу звернутися до третіх осіб з метою усунення таких недоліків. Окрім цього, будиночок №10 готельно-відпочинкового комплексу «Панорама Східниця Спа Резорт» перебував у непридатному для експлуатації стані у період 15-17 липня 2025 р., що було спричинено неналежним виконанням підрядником робіт.

18. Позивач стверджує, що вчинив належні дії щодо повідомлення відповідача про виявлені недоліки, зокрема 27.05.2025 та 15.07.2025 звернувся з рекламацією до підрядника з повідомленням про виявлені недоліки та необхідність прибути для їх фіксації 30.05.2025 та скерував рекламацію на електронну пошту відповідача: .

19. Додатково в письмовому вигляді скеровувалась рекламація від 27.05.2025 засобами поштового зв`язку, яка отримана відповідачем 10.06.2025. На зазначену рекламацію відповідач відреагував 13.06.2025 з проханням перенести огляд.

Позивач стверджує, що Відповідач не вчиняв жодних дій на встановлення причин таких недоліків робіт, не з`явився на об`єкт будівництва, не усунув вказані недоліки в рамках гарантійного строку на виконані роботи.

20. На переконання позивача, неналежним виконанням своїх зобов`язань за договором відповідачем позивачу йому завдано збитків у розмірі вартості робіт з усунення дефектів, а саме 34 986,00 грн. за роботи з усунення недоліків мереж водопостачання та каналізації та 15 000,00 грн. за роботи щодо відновлення пошкодженого ландшафту (озеленення території), всього на суму 49 986,00 грн.

21. Оскільки роботи за договорами з ТОВ «Захід інжиніринг» та ФОП Маталяк Д. Я. виконувались на усунення дефектів об`єкта будівництва, спричинених ТОВ "Магістраль Інжиніринг", то покладені на ТОВ «Нормаз плаза» витрати у сумі 49 986,00 грн. є збитками позивача, понесеними внаслідок неякісного виконання відповідачем робіт.

22. Окрім цього, позивач вважає, що розмір упущеної вигоди складає 54 000,00 грн., у зв`язку з неможливістю здачі в оренду будинку №10 (Вілла Преміум) з пошкодженими мережами, яке також просить стягнути з відповідача.

23. Аргументи відповідача.

24. Відповідач позовні вимоги заперечив, з наступних підстав:

-відсутнє належне повідомлення Відповідача про виявлені недоліки.

- рекламації були надіслані з електронної адреси, не передбаченої Договором, без електронного підпису та без підтвердження їх отримання.

- дефектний акт складено з порушенням пункту 7.4 Договору, оскільки Позивач не забезпечив участь Відповідача, склав акт в односторонньому порядку та залучив зацікавлену сторонню організацію, що виключає об`єктивність фіксації дефектів.

- через недотримання Позивачем порядку повідомлення та фіксації дефектів, на переконання відповідача не виник обов`язок щодо їх усунення, а тому був позбавлений можливості реалізувати гарантійні зобов`язання за Договором.

- розмір заявлених збитків не підтверджений належними доказами, оскільки Позивач не надав документів про оплату робіт, виконаних сторонніми організаціями, що суперечить вимогам ч. 2 ст. 164 ГПК України.

25. Відповідач стверджує, що звертався до ТОВ «Захід інжиніринг» та ФОП Маталяк Д. Я. з адвокатськими запитами з метою перевірки достовірності заявлених позивачем витрат та встановлення факту їх реального понесення. Однак такі залишились без відповіді.

26. Відповідач вважає, що позиція Позивача грунтується на припущеннях, а не на допустимих доказах. У матеріалах справи відсутні достовірні підтвердження як того, що дефекти об`єкту будівництва виникли з вини Відповідача, так і факту понесення Позивачем заявлених витрат.

27. За твердженнями відповідача Позивач не довів, що у період з 15 по 17 липня 2025 будинок №10 був недоступний для бронювання виключно з вини Відповідача, а не з інших причин, зокрема організаційних, технічних, чи пов`язаних із власним веденням господарської діяльності Позивача, а тому відсутні підстави для стягнення 54 000,00 грн упущеної вигоди.

28. ОБСТАВИНИ, ВСТАНОВЛЕНІ СУДОМ.

29. 08 травня 2023 року між Товариством з обмеженою відповідальністю «Нормаз Плаза» (далі - ТОВ «Нормаз Плаза», Замовник, позивач), та Товариством з обмеженою відповідальністю «Магістраль Інжиніринг» (далі - ТОВ «Магістраль Інжиніринг», Підрядник, відповідач) укладено Договір підряду №0805-23, відповідно до умов якого Підрядник зобов`язується за завданням Замовника виконати роботи «Влаштування інженерних мереж водопостачання та водовідведення» на об`єкті «Нове будівництво готельно-відпочинкового комплексу на земельній ділянці :05:000:0130 на території Східницької ОТГ за межами с. Новий Кропивник Дрогобицького р-ну Львівської обл.».

30. Пунктом 1.2. Договору передбачено, що детальний перелік робіт, що виконуються Підрядником за Договором, їх обсяг, вартість, визначаються Сторонами у Додатку №1 Договірна ціна до цього Договору, який є його невід`ємною частиною.

31. До предмету Договору входить інженерний супровід Підрядником вертикального планування території Об`єкта Замовника, який Підрядник повинен проводити власними силами та засобами у належній якості протягом виконання робіт за Договором.

32. На виконання умов вказаного договору відповідачем було виконані роботи з влаштування інженерних мереж водопостачання та водовідведення на об`єкті, що підтверджується актом виконаних робіт від 16.08.2024 р. на загальну суму 5 266 995,81 грн.

33. Замовник провів розрахунки за виконані роботи у повному обсязі, Підрядник не має жодних претензій щодо порядку, розміру та строків розрахунків за Договором.

34. Відповідно до п. 7.1. Договору Підрядник гарантує якість виконаних робіт протягом 1 (одного) року гарантійного строку. Перебіг гарантійного строку розпочинається з дати введення об`єкта Замовника в експлуатацію, що зазначається у відповідному сертифікаті.

35. Об`єкт Замовника введено в експлуатацію на підставі Сертифіката ІУ99 від 31.12.2024 р., виданого на підставі акта готовності об`єкта до експлуатації від 05 грудня 2024 р.

36. Таким чином, станом на дату подання цього позову гарантійний строк на виконані роботи ще не сплив.

37. 27 травня 2025 р., в межах гарантійного строку, Замовником виявлено порушення якості виконаних підрядником робіт, а саме перепад у рівнях двох приймальних колодязів, розташованих перед станцією очистки стічних вод, у зв`язку з чим працює лише одна станція очистки каналізаційних вод на об`єкті.

38. Пунктом 7.4. Договору передбачено, що про виявлені в гарантійний строк дефекти/ недоліки сторони складають дефектний акт. Уповноважений представник Підрядника зобов`язаний прибути у вказаний Замовником час і місце для огляду виявлених дефектів та складання дефектного акту. Ухилення чи відмова Підрядника від складання чи підписання дефектного акту не являється підставою для Підрядника не виконувати зобов`язання по усуненню недоліків у роботах протягом дії гарантійного терміну.

39. 27 травня 2025 р. Замовник звернувся з рекламацією до Підрядника з повідомленням про виявлені недоліки та необхідність прибути для їх фіксації та складання дефектного акту 30 травня 2025 р. Позивач скерував таку рекламацію з електронної пошти: на адресу електронної пошти , що вказана відповідачем як контактна у реквізитах Договору, з подальшим направленням паперової версії засобами поштового зв`язку за юридичною адресою реєстрації відповідача: 79053, м.Львів, вул.В.Великого, 54.

40. 30 травня 2025 р. представниками позивача із залученням сторонньої організації ТОВ «Захід Інжиніринг» було складено дефектний акт, в якому зафіксовано «факт перепаду у рівнях двох приймальних колодязів, розташованих перед станцією очистки стічних вод (В1, В0, К1, К2), у зв`язку з чим працездатною є лише одна станція очистки каналізаційних вод на об`єкті». Комісією встановлено, що причиною виявлених дефектів є неякісне виконання Підрядником частини робіт з монтажу каналізаційних труб.

41. Як вбачається з відстеження на сайті АТ «Укрпошта» поштове відправлення рекламація від 27.05.2025 №27-05/25 за трек кодом 598 отримана відповідачем 10.06.2025.

42. 13.06.2025 відповідач надіслав на електронну адресу пошту позивача повідомлення, в якому зазначив про те, що «оскільки рекомендований лист з повідомленням про вручення ми отримали лише 10.06.2025 р., просимо перенести та повідомити Підрядника завчасно».

44. 15 липня 2025 року, в межах гарантійного строку, Замовником було виявлено вже другі недоліки якості виконаних підрядником робіт, а саме протікання конструктивних елементів каналізації (водовідведення) нижнього котеджу №10.

45. Позивач звернувся з вимогою до відповідача прибути на об`єкт 16 липня 2025 року о 12:00 год., долучивши до такої фото фіксацію виявлених порушень.

46. Відповіді на означену вимогу відповідачем не надано.

47. За твердженням позивача, на усунення дефектів робіт 20 червня 2025 р. між позивачем та Товариством з обмеженою відповідальністю «Захід інжиніринг» було укладено договір підряду №25, яким передбачалося виконання робіт з ремонту зовнішніх мереж водопостачання та каналізації (B1, B0, K1, K2) та дренажу об`єкта замовника. До таких робіт входило розкопка існуючих трубопроводів каналізаційних станцій розбивання отворів в приймальних колодязях вирівнювання трубопроводів засипка траншей.

48. 31 липня 2025 р. позивачем та ТОВ «Захід інжиніринг» підписано акт виконаних робіт №74 на загальну суму 34 986,00 грн.

49. 28 червня 2025 р. між позивачем та Фізичною особою-підприємцем Матляком Дмитром Ярославовичем було укладено договір підряду №28/06/25, яким передбачалося виконання робіт з виправлення ландшафту в зоні проведення ремонтних робіт біля очисних споруд об`єкта замовника.

50. 30 липня 2025 р. позивачем та ФОП Матляком Д.Я. підписано акт виконаних робіт на загальну суму 15000,00 грн.

51. За твердженнями позивача внаслідок вище описаних недоліків мереж водопостачання та каналізації позивач не мав змоги повноцінно використовувати частину готельно-відпочинкового комплексу «Панорама Східниця Спа Резорт». З 15 липня 2025 р. по 17 липня 2025 р. будинок №10 (Вілла Преміум ) не міг здаватися у зв`язку з несправністю мереж, чим позивачу було спричинено збитків у формі упущеної вигоди у розмірі 54 000,00 грн., яка розрахована позивачем наступним чином 18 000,00 грн. х 3 доби = 54 000,00 грн (де 18000,00 вартість проживання в будинку за добу, з 15-17 липня 2025 (3 доби)).

52. ОЦІНКА СУДУ.

53. Згідно з п. 1 ч. 2 ст. 11 Цивільного кодексу України підставами виникнення цивільних прав та обов`язків є, зокрема, договори та інші правочини.

54. Відповідно до ч. 1 ст. 509 Цивільного кодексу України зобов`язанням є правовідношення, в якому одна сторона (боржник) зобов`язана вчинити на користь другої сторони (кредитора) певну дію (передати майно, виконати роботу, надати послугу, сплатити гроші тощо) або утриматися від певної дії, а кредитор має право вимагати від боржника виконання його обов`язку.

55. Частина перша статті 626 Цивільного кодексу України визначає, що договором є домовленість двох або більше сторін, спрямована на встановлення, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків.

56. В силу статті 525 Цивільного кодексу України одностороння відмова від зобов`язання або одностороння зміна його умов не допускається, якщо інше не встановлено договором або законом.

57. Зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться. Виконання зобов`язань, реалізація, зміна та припинення певних прав у договірному зобов`язанні можуть бути зумовлені вчиненням або утриманням від вчинення однією із сторін у зобов`язанні певних дій чи настанням інших обставин, передбачених договором, у тому числі обставин, які повністю залежать від волі однієї із сторін (стаття 526 Цивільного кодексу України).

Відповідно до ст. 837 ЦК України за договором підряду одна сторона (підрядник) зобов`язується на свій ризик виконати певну роботу за завданням другої сторони (замовника), а замовник зобов`язується прийняти та оплатити виконану роботу. Договір підряду може укладатися на виготовлення, обробку, переробку, ремонт речі або на виконання іншої роботи з переданням її результату замовникові.

Підрядник відповідає за неналежну якість наданих ним матеріалу і устаткування, а також за надання матеріалу або устаткування, обтяженого правами третіх осіб (ч. 2 ст. 839 ЦК України).

Згідно ст. 852 ЦК України якщо підрядник відступив від умов договору підряду, що погіршило роботу, або допустив інші недоліки в роботі, замовник має право за своїм вибором вимагати безоплатного виправлення цих недоліків у розумний строк або виправити їх за свій рахунок з правом на відшкодування своїх витрат на виправлення недоліків чи відповідного зменшення плати за роботу, якщо інше не встановлено договором. За наявності у роботі істотних відступів від умов договору підряду або інших істотних недоліків замовник має право вимагати розірвання договору та відшкодування збитків.

Якщо договором або законом передбачено надання підрядником замовникові гарантії якості роботи, підрядник зобов`язаний передати замовникові результат роботи, який має відповідати вимогам ст. 857 цього Кодексу протягом усього гарантійного строку. Гарантія якості роботи поширюється на все, що становить результат роботи, якщо інше не встановлено договором підряду (ст. 859 ЦК України).

Відповідно до ст. 858 ЦК України якщо робота виконана підрядником з відступами від умов договору підряду, які погіршили роботу, або з іншими недоліками, які роблять її непридатною для використання відповідно до договору або для звичайного використання роботи такого характеру, замовник має право, якщо інше не встановлено договором або законом, за своїм вибором вимагати від підрядника: 1) безоплатного усунення недоліків у роботі в розумний строк; 2) пропорційного зменшення ціни роботи; 3) відшкодування своїх витрат на усунення недоліків, якщо право замовника усувати їх встановлено договором.

За приписами ст. 875 ЦК України за договором будівельного підряду підрядник зобов`язується збудувати і здати у встановлений строк об`єкт або виконати інші будівельні роботи відповідно до проектно-кошторисної документації, а замовник зобов`язується надати підрядникові будівельний майданчик (фронт робіт), передати затверджену проектно-кошторисну документацію, якщо цей обов`язок не покладається на підрядника, прийняти об`єкт або закінчені будівельні роботи та оплатити їх.

43. Судом встановлено, що між 08.05.2023 сторонами укладено договір підряду на виконання робіт : «Влаштування інженерних мереж водопостачання та водовідведення» на об`єкті «Нове будівництво готельно-відпочинкового комплексу на земельній ділянці :05:000:0130 на території Східницької ОТГ за межами с. Новий Кропивник Дрогобицького р-ну Львівської обл.».

44. На виконання умов вказаного договору відповідачем було виконані роботи з влаштування інженерних мереж водопостачання та водовідведення на об`єкті, що підтверджується актом виконаних робіт від 16.08.2024 р. на загальну суму 5 266 995,81 грн. Позивачем надані послуги оплачено. Об`єкт Замовника введено в експлуатацію на підставі Сертифіката ІУ99 від 31.12.2024 р., виданого на підставі акта готовності об`єкта до експлуатації від 05 грудня 2024 р.

За приписами ст. 883 ЦК України (будівельний підряд) Підрядник відповідає за недоліки збудованого об`єкта, за прострочення передання його замовникові та за інші порушення договору (за недосягнення проектної потужності, інших запроектованих показників тощо), якщо не доведе, що ці порушення сталися не з його вини. За невиконання або неналежне виконання обов`язків за договором будівельного підряду підрядник сплачує неустойку, встановлену договором або законом, та відшкодовує збитки в повному обсязі. Суми неустойки (пені), сплачені підрядником за порушення строків виконання окремих робіт, повертаються підрядникові у разі закінчення всіх робіт до встановленого договором граничного терміну.

Відповідно до ст. 884 ЦК України Підрядник гарантує досягнення об`єктом будівництва визначених у проектно-кошторисній документації показників і можливість експлуатації об`єкта відповідно до договору протягом гарантійного строку, якщо інше не встановлено договором будівельного підряду. Гарантійний строк становить десять років від дня прийняття об`єкта замовником, якщо більший гарантійний строк не встановлений договором або законом.Підрядник відповідає за дефекти, виявлені у межах гарантійного строку, якщо він не доведе, що вони сталися внаслідок: природного зносу об`єкта або його частин; неправильної його експлуатації або неправильності інструкцій щодо його експлуатації, розроблених самим замовником або залученими ним іншими особами; неналежного ремонту об`єкта, який здійснено самим замовником або залученими ним третіми особами. У разі виявлення протягом гарантійного строку недоліків замовник повинен заявити про них підрядникові в розумний строк після їх виявлення.

Відповідно до п. 28 Загальних умов укладення та виконання договорів підряду в капітальному будівництві, затверджених постановою Кабінету Міністрів України № 668 від 1 серпня 2005 р. (далі - Загальні умови) Замовник має право вимагати безоплатного виправлення недоліків, що виникли внаслідок допущених підрядником порушень, або виправити їх своїми силами, якщо інше не передбачено договором підряду. У такому разі збитки, завдані замовнику, відшкодовуються підрядником, у тому числі за рахунок відповідного зниження договірної ціни; вимагати відшкодування завданих йому збитків, зумовлених порушенням договору підряду, якщо договором підряду або законом не передбачено інше.

45. Як зазначається позивачем, 27 травня 2025 р. ним виявлено порушення якості виконаних підрядником робіт, а саме перепад у рівнях двох приймальних колодязів, розташованих перед станцією очистки стічних вод, у зв`язку з чим працює лише одна станція очистки каналізаційних вод на об`єкті.

44. Відтак, звернувся до відповідача з рекламацією шляхом надіслання її з електронної пошти на електронну пошту відповідача , де вимагав забезпечити прибуття представника відповідача 30.05.2025 о 10:00 год для складання і підписання дефектного акту.

45. Одночасно в письмовому вигляді зазначену рекламацію скеровано і засобами поштового зв`язку на юридичну адресу відповідача, яку отримано відповідачем 10.06.2025.

46. З матеріалів справи вбачається складення дефектного акту 30.05.2025 комісією у склад якої входили представники ТзОВ «Нормаз Плаза» Яворський Ю.М. (генеральний менеджер (управитель)), Свищ В.Л. (заступник директора) та з іншої сторони Представником ТзОВ «Захід інжиніринг» Павлишин В.Г. (директор). Представник відповідача у складенні дефектного акту участі не брав.

47. 13.06.2025 відповідач звернувся до позивача про перенесення дати проведення огляду.

48. 15 липня 2025 року, позивачем було виявлено вже інші недоліки якості виконаних підрядником робіт, а саме протікання конструктивних елементів каналізації (водовідведення) нижнього котеджу №10.

49. Позивач звернувся з вимогою до відповідача прибути на об`єкт 16 липня 2025 року о 12:00 год.

50. 31 липня 2025 р. позивачем та ТОВ «Захід інжиніринг» підписано акт виконаних робіт №74 на загальну суму 34 986,00 грн. (на виконання укладеного договору підряду від 20.06.2025 №25)

51. 28 червня 2025 р. між позивачем та Фізичною особою-підприємцем Матляком Дмитром Ярославовичем було укладено договір підряду №28/06/25, яким передбачалося виконання робіт з виправлення ландшафту в зоні проведення ремонтних робіт біля очисних споруд об`єкта замовника.

52. 30 липня 2025 р. позивачем та ФОП Матляком Д.Я. підписано акт виконаних робіт на загальну суму 15000,00 грн. (на виконання укладеного договору підряду №28/06/25 від 28.06.2025).

Загальна сума за актами виконаних робіт ТОВ «Захід інжиніринг» та ФОП Матляком Д.Я. складає 49986,00 грн, які позивач вважає збитками, які необхідно відшкодувати за рахунок відповідача.

53. Відповідно до частини другої статті 22 ЦК України збитками є: 1) втрати, яких особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки); 2) доходи, які особа могла б реально одержати за звичайних обставин, якби її право не було порушене (упущена вигода).

54. Вирішуючи спори про стягнення заподіяних збитків, господарський суд перш за все повинен з`ясувати правові підстави покладення на винну особу зазначеної майнової відповідальності. При цьому у випадку невиконання договору чинне законодавство виходить з принципу вини.

55. Відповідно до. 1 ст. 614 ЦК України особа, яка порушила зобов`язання, несе відповідальність за наявності її вини (умислу або необережності), якщо інше не встановлено договором або законом.

56. Особа є невинуватою, якщо вона доведе, що вжила всіх залежних від неї заходів щодо належного виконання зобов`язання.

57. Для застосування такої міри відповідальності, як стягнення збитків за порушення договірних зобов`язань, потрібна наявність усіх елементів складу цивільного правопорушення: протиправна поведінка, збитки, причинний зв`язок між протиправною поведінкою боржника та збитками кредитора, вина боржника.

58. Відсутність хоча б одного із вказаних елементів, що утворюють склад правопорушення, не дає підстави кваліфікувати поведінку боржника як правопорушення та, відповідно, не може бути підставою застосування відповідальності за порушення у сфері господарської діяльності.

59. Важливим елементом доказування наявності збитків є встановлення причинного зв`язку між протиправною поведінкою заподіювача та збитками потерпілої сторони. Причинний зв`язок між протиправною поведінкою і збитками є обов`язковою умовою відповідальності. Слід довести, що протиправна дія чи бездіяльність заподіювача є причиною, а збитки, які завдані особі, - наслідком такої протиправної поведінки. Протиправна поведінка особи тільки тоді є причиною збитків, коли вона прямо (безпосередньо) пов`язана зі збитками. Непрямий (опосередкований) зв`язок між протиправною поведінкою і збитками означає лише, що поведінка оцінюється за межами конкретного випадку, і, відповідно, за межами юридично значимого зв`язку.

60. При цьому, суд зазначає, що на позивача покладається обов`язок довести наявність збитків, протиправність поведінки заподіювача збитків та причинний зв`язок такої поведінки із заподіяними збитками. Натомість вина боржника у порушенні зобов`язання презюмується та не підлягає доведенню кредитором, тобто саме відповідач повинен довести, що в його діях відсутня вина у заподіянні збитків.

61. Також, при вирішенні даного спору необхідним є застосування категорій стандартів доказування, оскільки саме принцип змагальності забезпечує повноту дослідження обставин справи. Зазначений принцип передбачає покладання тягаря доказування на сторони.

62. Одночасно цей принцип не передбачає обов`язку суду вважати доведеною та встановленою обставину, про яку сторона стверджує. Така обставина підлягає доказуванню таким чином, аби задовольнити, як правило, стандарт переваги більш вагомих доказів, тобто коли висновок про існування стверджуваної обставини з урахуванням поданих доказів видається більш вірогідним, ніж протилежний.

63. Отже, істинність твердження позивача щодо наявності підстав для стягнення збитків, зокрема в контексті наявності збитків та їх розмір, протиправності поведінки заподіювача збитків та існування причинного зв`язку такої поведінки із заподіяними збитками, ураховуючи принципи змагальності, диспозитивності, рівності усіх учасників судового процесу перед законом і судом підлягає доведенню позивачем перед судом.

64. Натомість, вина боржника у порушенні зобов`язання презюмується та не підлягає доведенню кредитором, тобто саме відповідач повинен довести, що в його діях відсутня вина у заподіянні збитків.

65. Близькі по змісту висновки викладений у постановах Верховного Суду від 02.10.2018 у справі № 910/18036/17, від 23.10.2019 у справі № 917/1307/18, від 18.11.2019 у справі № 902/761/18, від 04.12.2019 у справі № 917/2101/17.

66. Так, предметом даного спору є, зокрема стягнення збитків, що складаються з вартості робіт з усунення дефектів, а саме 34 986,00 грн. за роботи з усунення недоліків мереж водопостачання та каналізації та 15 000,00 грн. за роботи щодо відновлення пошкодженого ландшафту (озеленення території), всього на суму 49 986,00 грн. Як уже вказано вище, у позовах про стягнення збитків необхідним є встановлення повного складу цивільного правопорушення, при цьому вину спростовує відповідач, а за відсутності хоча б одного з елементів складу правопорушення позов задоволенню не підлягає.

67. Позивач у даному позові вказує, що вжив належних заходів для повідомлення відповідача про виявлення ознак дефектів у виконаних роботах по Договору підряду №0805-23 від 08.05.2023 шляхом направлення рекламації віл 27.05.2025 з електронної пошти на електронну пошту відповідача .

68. Однак, судом зазначається, що Договором №0805-23 не визначено, що офіційний документообіг буде здійснюватись через листування електронними поштами. Розділ 15 Договору містить офіційні реквізити сторін, серед яких відсутня електронна пошта позивача: .

69. Відтак, суд критично ставиться до тверджень позивача і вважає, що направлення сканованого документа рекламації з непогодженої сторонами електронної адреси, без накладення кваліфікованого електронного підпису, може вважатися належним способом повідомлення у розумінні законодавства та умов договору.

70. Суд також зазначає, що позивач не дотримався регламентованої процедури, передбаченої п.7.4 договору, яка складається з таких взаємопов`язаних стадій: належне повідомлення Підрядника про дефекти; забезпечення його участі у візуальному огляді, спільне або за доведеної відмови - одноособове, але належним чином оформлене складання дефектного акту; визначення у дефектному акті строків та способів усунення недоліків; у разі невиконання Підрядником строків усунення недоліків визначених у дефектному акті, надсилання ще однієї рекламації із зазначеними строками; та лише після порушення Підрядником зазначених строків - можливість залучення сторонньої організації.

71. Пунктом 7.5 договору передбачено, що Замовник може залучити третю особу лише у разі порушення Підрядником встановленого строку усунення недоліків.

72. Позивач не встановив жодного строку: відповідний строк не зазначено у первинній рекламації, а в дефектному акті, який не надсилався Відповідачу, вказано лише про негайне усунення недоліків без чітко визначеного строку.

73. Відтак, суд погоджується з твердженнями відповідача щодо відсутності дій щодо ухилення від виконання обов`язків за договором підряду.

74. Надсилаючи рекламацію на електронну пошту відповідача і в паперовому вигляді засобами поштового зв`язку, позивач не дочекавшись відповіді від відповідача з 30.05.2025 підписав дефектний акт без участі останнього.

75. Суд вважає, що Позивач також не довів існування причинно-наслідкового зв`язку між виявленими дефектами та діями Відповідача.

76. Пунктом 7.6 Договору виключається відповідальність Підрядника за усунення недоліків із чітко визначених підстав, а саме: природнього зносу Об`єкта будівництва, неправильної експлуатації результатів робіт, дій або бездіяльності організації, що експлуатує Об`єкт, викликанні ремонтними роботами, переплануванням, що здійснювались на Об`єкті силами і засобами третіх осіб.

77. Беручи до уваги те, що не було організовано спільного огляду, не проведено жодної технічної експертизи як це передбачає п.7.7. договору, не зафіксовано фактичного стану мереж на момент їх огляду, суд вважає твердження Позивача про те, що дефекти виникли саме з вини Відповідача недоведеними.

78. Щодо інших елементів складу правопорушення, суд зазначає таке. Збитки, їх розмір має бути доведеним Позивачем. На підтвердження своїх вимог, останнім заявлено про стягнення 49 986,00 грн, розрахованих на підставі акту здачі-приймання робіт (наданих послуг) від 31.07.2025 (підписаного на підставі договору підряду №25 від 20.06.2025) та акту виконаних робіт від 30.07.2025 (підписаного на підставі договору підряду №28/06/25 від 28.06.2025).

79. Водночас Позивачем на підтвердження розміру збитків не надано жодного доказу понесених витрат, а саме оплати означених актів виконаних робіт. Суд зазначає, що для підтвердження збитків необхідно довести як факт обсягу робіт, так і факт здійснення фінансових витрат - тобто зміну майнового стану особи. Саме ця зміна є ключовою ознакою реальних збитків.

80. Отже, розглянувши заявлені позовні вимоги про стягнення 49986,00 грн збитків, заслухавши доводи та заперечення учасників процесу, перевіривши їх доказами, суд дійшов висновку відмовити у задоволенні в цій частині позову з підстав, що вище наведені.

81. Також позивач просить стягнути з відповідача збитки у вигляді упущеної вигоди у розмірі 54000,00 грн.

82. Збитки як правова категорія включають в себе й упущену (втрачену) вигоду, яка відрізняється від реальних збитків тим, що реальні збитки характеризують зменшення наявного майна потерпілого (проведені витрати, знищення і пошкодження майна тощо), а у разі упущеної вигоди наявне майно не збільшується, хоча і могло збільшитися, якби не правопорушення. Тобто упущена вигода відображає різницю між реально можливим у майбутньому потенційно отриманим майном та вже наявним майном.

83. Майном може бути як існуюче майно, так і активи, включаючи вимоги, стосовно яких особа може стверджувати, що вона має принаймні легітимні сподівання на реалізацію майнового права. Легітимні сподівання за своїм характером повинні бути більш конкретними, ніж просто надія й повинні ґрунтуватися на законодавчому положенні або юридичному акті.

84. Водночас аналіз змісту положень чинного законодавства свідчить про відсутність в них закріплених норм, що детально регламентують методику розрахунку критерії визначення (обчислення) збитків у вигляді упущеної вигоди.

85. Відшкодування збитків у вигляді упущеної вигоди має свою специфіку, обумовлену низкою факторів, що зумовлено, зокрема особливістю правової природи категорії збитків у вигляді упущеної вигоди, оскільки момент вчинення правопорушення упущена вигода є лише можливою (майбутньою), а не наявною майновою втратою, а її розмір допустимо встановити лише приблизно, із деякими припущеннями, адже досить складним є визначення розміру тих втрат, які ще не сталися (не наступили фізично), позаяк невідомо, які чинники могли б мати вплив на прибуток.

86. Тож у з`ясуванні критеріїв, яким слід керуватися при визначені (обрахунку) розміру збитків у вигляді упущеної вигоди, суд зважає на сутність правової природи категорії упущена вигода, принципи на яких ґрунтується виконання зобов`язання з відшкодування збитків у вигляді упущеної вигоди, а також функції, які повинно виконувати відшкодування збитків та завдання - компенсацію дійсних негативних наслідків порушення його прав. Іншими словами відновлення майнового стану кредитора за рахунок боржника має здійснюватися із розрахунку еквівалентності, співмірності між собою відшкодування та збитків.

87. Відтак, при визначенні розміру збитків у вигляді упущеної вигоди слід керуватися такими критеріями її розрахунку (обчислення) як: 1) звичайні обставини (умови цивільного/господарського обороту); 2) розумні витрати; 3) компенсаційність відшкодування збитків.

88. Відмова у стягненні упущеної вигоди з огляду не доведення позивачем чіткого розміру заподіяних йому збитків не узгоджується із наведеним принципами та засадами цивільного законодавства, які є керівними ідеями, з яких мають виходити у своїй діяльності усі без винятку учасники цивільних (господарських) відносин та призводить до втрати захисної і відновлювальної функції відшкодування збитків.

89. Відшкодування збитків у вигляді упущеної вигоди як форма цивільно-правової відповідальності застосовується з метою захисту порушених (невизнаних) цивільних прав й інтересів, та полягає у відшкодуванні правопорушником вартості майнових вигод, які потерпіла особа могла б мати, якби її суб`єктивне право не було порушеним (невизнаним).

90. Тобто така міра відповідальності як відшкодування збитків у вигляді упущеної вигоди перше за все є спрямованою на захист (відновлення) порушеного права потерпілого.

91. Тому справедливе відшкодування збитків у вигляді упущеної вигоди за наявності доведеності протиправної поведінки заподіювача збитків та причинного зв`язку між збитками та протиправною поведінкою є одним із ефективних засобів захисту порушених прав позивача.

92. Отже, суд зазначає, що упущена вигода як правова категорія за своєю суттю є не отриманим доходом (майновими втратами), який з урахуванням розумних витрат на його отримання міг реально отримати позивач за звичайних обставин, якби його право не було порушено, а відповідач додержувався правил здійснення господарської діяльності.

93. Неодержаний дохід (упущена вигода) це рахункова величина втрат очікуваного приросту в майні, що базується на документах, які беззастережно підтверджують реальну можливість отримання потерпілим суб`єктом господарювання грошових сум (чи інших цінностей), якби учасник відносин у сфері господарювання не допустив правопорушення. Якщо ж кредитор не вжив достатніх заходів, щоб запобігти виникненню збитків чи зменшити їх, шкода з боржника не стягується.

94. Звернення з вимогою про відшкодування збитків у вигляді упущеної вигоди покладає на позивача обов`язок довести реальну можливість отримання визначених ним доходів, тобто, що ці доходи (вигода) не є абстрактними, а дійсно були б ним отримані і тільки неправомірні дії відповідача стали єдиною і достатньою причиною, яка позбавила можливості їх отримання

95. Подібні правові висновки викладені у постановах Верховного Суду у складі колегії суддів Касаційного господарського суду від 10.06.2020 у справі № 910/12204/17, від 16.06.2021 у справі № 910/14341/18.

96. Таким чином, розрахунок упущеної вигоди має бути обґрунтованим та документально підтвердженим.

97. Матеріалами справи не підтверджено, що на будинок №10 було оформлене бронювання чи існував клієнт, який мав заселитися у нього саме у період 15-17 липня 2025. Наявність наказу ТзОВ «Нормаз Плаза» від 28.02.2025 №28/02/25 із встановленим розміром мінімальних цін на проживання в готельно-відпочинковому комплексі «Панорама Східниця Спа Резорт» відображає внутрішню політику ціноутворення, але не підтверджують реального попиту або фактичної можливості отримання доходу у конкретні дати, позивач не довів, що у конкретні дні будинок №10 був недоступний для бронювання виключно з вини Відповідача, а не з інших причин, зокрема організаційних, технічних, чи пов`язаних із власним веденням господарської діяльності Позивача.

98. Оскільки, позивачем не доведено наявності у сукупності всіх елементів складу правопорушення, яке тягне за собою відповідальність у вигляді відшкодування упущеної вигоди, відтак вимога про стягнення упущеної вигоди у розмірі 54 000 гривень не підлягає задоволенню.

99. За змістом положень статті 74 Господарського процесуального кодексу України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень. У разі посилання учасника справи на невчинення іншим учасником справи певних дій або відсутність певної події, суд може зобов`язати такого іншого учасника справи надати відповідні докази вчинення цих дій або наявності певної події. У разі ненадання таких доказів суд може визнати обставину невчинення відповідних дій або відсутності події встановленою. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Суд не може збирати докази, що стосуються предмета спору, з власної ініціативи, крім витребування доказів судом у випадку, коли він має сумніви у добросовісному здійсненні учасниками справи їхніх процесуальних прав або виконанні обов`язків щодо доказів.

100. Згідно зі статтею 86 Господарського процесуального кодексу України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також вірогідність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів).

101. Відповідно до частини першої статті 74 Господарського процесуального кодексу України належними є докази, на підставі яких можна встановити обставини, які входять до предмета доказування.

102. Необхідність доводити обставини, на які учасник справи посилається як на підставу своїх вимог і заперечень в господарському процесі, є складовою обов`язку сприяти всебічному, повному та об`єктивному встановленню усіх обставин справи, що передбачає, зокрема, подання належних доказів, тобто таких, що підтверджують обставини, які входять у предмет доказування у справі, з відповідним посиланням на те, які обставини цей доказ підтверджує. Аналогічна правова позиція викладена у постановах Верховного Суду від 05.02.2019 у справі №914/1131/18, від 26.02.2019 у справі №914/385/18, від 10.04.2019 у справі № 04/6455/17, від 05.11.2019 у справі №915/641/18.

103. При цьому, одним з основних принципів господарського судочинства є принцип змагальності.

104. Названий принцип полягає в тому, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається на підтвердження чи заперечення вимог.

105. Принцип змагальності забезпечує повноту дослідження обставин справи. Цей принцип передбачає покладання тягаря доказування на сторони. Одночасно цей принцип не передбачає обов`язку суду вважати доведеною та встановленою обставину, про яку сторона стверджує. Така обставина підлягає доказуванню таким чином, аби задовольнити, як правило, стандарт переваги більш вагомих доказів, тобто коли висновок про існування стверджуваної обставини з урахуванням поданих доказів видається більш вірогідним, ніж протилежний (близька за змістом правова позиція викладена у постановах Верховного Суду від 18.11.2019 зі справи № 902/761/18, від 20.08.2020 зі справи № 914/1680/18).

106. Судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права при дотриманні норм процесуального права. Судове рішення має відповідати завданню господарського судочинства. Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи.

107. Вимоги, як і заперечення на них, за загальним правилом обґрунтовуються певними обставинами та відповідними доказами, які підлягають дослідженню, зокрема, перевірці та аналізу. Все це має бути проаналізовано судом як у сукупності (в цілому), так і кожен доказ окремо, та відображено у судовому рішенні.

108. Крім того, відповідно до статті 79 Господарського процесуального кодексу України наявність обставини, на яку сторона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, вважається доведеною, якщо докази, надані на підтвердження такої обставини, є більш вірогідними, ніж докази, надані на її спростування. Питання про вірогідність доказів для встановлення обставин, що мають значення для справи, суд вирішує відповідно до свого внутрішнього переконання.

109. Стандарт доказування «вірогідність доказів», на відміну від «достатності доказів», підкреслює необхідність співставлення судом доказів, які надає позивач та відповідач. Тобто з введенням в дію нового стандарту доказування необхідним є не надати достатньо доказів для підтвердження певної обставини, а надати саме ту їх кількість, яка зможе переважити доводи протилежної сторони судового процесу.

110. Тлумачення змісту цієї статті свідчить, що нею покладено на суд обов`язок оцінювати докази, обставини справи з огляду на їх вірогідність, яка дозволяє дійти висновку, що факти, які розглядаються, скоріше були (мали місце), аніж не були.

111. У викладі підстав для прийняття рішення суду необхідно дати відповідь на доречні аргументи та доводи сторін, здатні вплинути на вирішення спору; виклад підстав для прийняття рішення не повинен неодмінно бути довгим, оскільки необхідно знайти належний баланс між стислістю та правильним розумінням ухваленого рішення; обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент заявника на підтримку кожної підстави; обсяг цього обов`язку суду може змінюватися залежно від характеру рішення. Згідно з практикою Європейського суду з прав людини очікуваний обсяг обґрунтування залежить від різних доводів, що їх може наводити кожна зі сторін, а також від різних правових положень, звичаїв та доктринальних принципів, а крім того, ще й від різних практик підготовки та представлення рішень у різних країнах.

112. Аналогічна правова позиція викладена у постанові Верховного Суду від 28.05.2020 у справі №909/636/16.

113. Аналізуючи питання обсягу дослідження доводів учасників справи та їх відображення у судовому рішенні, суд першої інстанції спирається на висновки, що зробив Європейський суд з прав людини від 18.07.2006р. у справі «Проніна проти України», в якому Європейський суд з прав людини зазначив, що п.1 ст.6 Конвенції зобов`язує суди давати обґрунтування своїх рішень, але це не може сприйматись як вимога надавати детальну відповідь на кожен аргумент. Межі цього обов`язку можуть бути різними в залежності від характеру рішення. Крім того, необхідно брати до уваги різноманітність аргументів, які сторона може представити в суд, та відмінності, які існують у державах-учасницях, з огляду на положення законодавства, традиції, юридичні висновки, викладення та формулювання рішень. Таким чином, питання, чи виконав суд свій обов`язок щодо подання обґрунтування, що випливає зі ст.6 Конвенції, може бути визначено тільки у світлі конкретних обставин справи.

114. У рішенні Європейського суду з прав людини «Серявін та інші проти України» (SERYAVINOTHERS v.) вказано, що усталеною практикою Європейського суду з прав людини, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (див. рішення у справі «Руїс Торіха проти Іспанії» (Ruiz Torija v. Spain) від 9 грудня 1994 року, серія A, N 303-A, п. 29). Хоча національний суд має певну свободу розсуду щодо вибору аргументів у тій чи іншій справі та прийняття доказів на підтвердження позицій сторін, орган влади зобов`язаний виправдати свої дії, навівши обґрунтування своїх рішень (див. рішення у справі «Суомінен проти Фінляндії» (Suominen v. Finland), N 37801/97, п. 36, від 1 липня 2003 року). Ще одне призначення обґрунтованого рішення полягає в тому, щоб продемонструвати сторонам, що вони були почуті. Крім того, вмотивоване рішення дає стороні можливість оскаржити його та отримати його перегляд вищестоящою інстанцією. Лише за умови винесення обґрунтованого рішення може забезпечуватись публічний контроль здійснення правосуддя (див. рішення у справі «Гірвісаарі проти Фінляндії» (Hirvisaari v. Finland), №49684/99, п. 30, від 27 вересня 2001 року).

115. Аналогічна правова позиція викладена у постанові від 13.03.2018 Верховного Суду по справі №910/13407/17.

116. З огляду на вищевикладене, всі інші доводи та міркування учасників судового процесу не досліджуються судом, так як з огляду на встановлені фактичні обставини справи, суд дав вичерпну відповідь на всі питання, що входять до предмета доказування у даній справі та виникають при кваліфікації спірних відносин як матеріально-правовому, так і у процесуальному сенсах.

117. СУДОВІ ВИТРАТИ.

118. Судовий збір за подання позову на підставі п. 2 ч. 1 ст. 129 ГПК України залишається за позивачем.

З огляду на вищенаведене та керуючись ст. ст. 13, 74, 76, 77, 78, 86, 129, 233-241 Господарського процесуального кодексу України, суд

ВИРІШИВ:

В задоволенні позову відмовити повністю.

Рішення набирає законної сили в порядку та строки, визначені статтею 241 ГПК України, та може бути оскаржено до Західного апеляційного господарського суду в порядку та строки, визначені статтями 256, 257 ГПК України.

Веб-адреса Єдиного державного реєстру судових рішень, розміщена на офіційному веб-порталі судової влади України в мережі Інтернет: http://reyestr.court.gov.ua/.

Повний текст рішення складено та підписано 30.03.2026.

Суддя Щигельська О.І.