УХВАЛА

про скасування судового наказу

м. Київ

01.04.2026Справа №910/1915/26
Господарський суд міста Києва у складі судді Васильченко Т.В., розглянувши заяву Дочірнього підприємства Державної компанії «Укрспецекспорт» про скасування судового наказу №910/1915/26 від 23.03.2026

За заявою Товариства з обмеженою відповідальністю «Радіовимірювач»

до Дочірнього підприємства Державної компанії «Укрспецекспорт»

про видачу судового наказу за вимогою про стягнення заборгованості за договором комісії №STE-22-159-Д/К-21 від 05.10.2021 у розмірі 76887,46 грн

ВСТАНОВИВ:

Товариство з обмеженою відповідальністю «Радіовимірювач» (далі - заявник) звернулося до Господарського суду міста Києва із заявою про видачу судового наказу за вимогою про стягнення з Дочірнього підприємства Державної компанії «Укрспецекспорт» (далі - боржник) заборгованості за договором комісії №STE-22-159-Д/К-21 від 05.10.2021 у розмірі 76887,46 грн.

23.03.2026 за вказаною заявою Господарським судом міста Києва було видано судовий наказ про стягнення з Дочірнього підприємства Державної компанії «Укрспецекспорт» заборгованості у розмірі 76887,46 грн та судового збору у розмірі 332,80 грн.

27.03.2026 року до відділу діловодства суду через підсистему ЄСІТС «Електронний суд» від Дочірнього підприємства Державної компанії «Укрспецекспорт» надійшла заява про скасування судового наказу від 23.03.2026 у справі №910/1915/26 з огляду на безпідставність та необґрунтованість заявлених стягувачем вимог.

Згідно з частиною 2 статті 12 Господарського процесуального кодексу України наказне провадження призначене для розгляду справ за заявами про стягнення грошових сум незначного розміру, щодо яких відсутній спір або про його наявність заявнику невідомо.

Частина 1 статті 157 Господарського процесуального кодексу України передбачає, що боржник має право протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення копії судового наказу та доданих до неї документів подати заяву про його скасування до суду, який його видав. Заява про скасування судового наказу може також бути подана органами та особами, яким законом надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб.

Частиною 1 статті 116 Господарського процесуального кодексу України встановлено, що перебіг процесуального строку починається з наступного дня після відповідної календарної дати або настання події, з якою пов`язано його початок.

Згідно повідомлення про доставлення процесуального документа до електронного кабінету, Дочірнє підприємство Державної компанії «Укрспецекспорт» отримало судовий наказ 24.02.2026 о 11:37 год., відтак з урахуванням положень статей 116, 242 Господарського процесуального кодексу України, Дочірнє підприємство Державної компанії «Укрспецекспорт» звернулося до суду із заявою про скасування судового наказу з дотриманням процесуального строку, встановленого ч. 1 ст. 157 Господарського процесуального кодексу України.

Підстав для повернення заяви про скасування судового наказу у зв`язку з недотриманням заявником вимог до форми та змісту такої заяви, які передбачені частинами 3, 4, 5 статті 157 Господарського процесуального кодексу України, судом не встановлено.

Частиною 3 статті 158 Господарського процесуального кодексу України визначено, що у разі відсутності підстав для повернення заяви про скасування судового наказу суддя не пізніше двох днів після її подання постановляє ухвалу про скасування судового наказу, в якій роз`яснює заявнику (стягувачу) його право звернутися до суду із тими самими вимогами в порядку спрощеного позовного провадження. В ухвалі про скасування судового наказу суд за клопотанням боржника вирішує питання про поворот виконання судового наказу в порядку, встановленому статтею 333 цього Кодексу.

При цьому, положення Господарського процесуального кодексу України не ставлять в залежність можливість скасування судового наказу від обґрунтованості доводів боржника, викладених у заяві про скасування судового наказу. Пункт 5 частини 3 статті 157 Господарського процесуального кодексу України лише містить вимогу до боржника зазначити про повну або часткову необґрунтованість вимог стягувача.

Аналіз наведених приписів законодавства, вказує на те, що наказне провадження є безспірним, тобто, в його порядку задовольняються тільки ті вимоги заявника, що мають безспірний характер. Заперечення боржника проти вимог стягувача означає наявність спору про право і сам факт подання заяви боржником є достатньою підставою для скасування судового наказу, так як закон не зобов`язує суд на цій стадії перевіряти обґрунтованість заперечень боржника. Зазначені у заяві про скасування судового наказу доводи боржника можуть бути перевірені судом лише під час розгляду справи в порядку позовного провадження.

Враховуючи викладене, суд дійшов висновку про наявність підстав для скасування судового наказу №910/1915/26 від 23.03.2026, виданого за заявою Товариства з обмеженою відповідальністю «Радіовимірювач».

Окрім того, у заяві про скасування судового наказу боржник просить стягнути з Товариства з обмеженою відповідальністю «Радіовимірювач» понесені боржником судові витрати, у тому числі сплачений ним судовий збір.

Розглянувши подану заяву в частині розподілу судових витрат, суд дійшов висновку про відмову в її задоволенні з огляду на наступне.

Частиною 1 статті 12 Господарського процесуального кодексу України унормовано, що господарське судочинство здійснюється за правилами, передбаченими цим Кодексом, у порядку наказного провадження та позовного провадження (загального або спрощеного).

Відповідно до статей 147, 148 Господарського процесуального кодексу України судовий наказ є особливою формою судового рішення, що видається судом за результатами розгляду вимог, передбачених статтею 148 цього Кодексу. Із заявою про видачу судового наказу може звернутися особа, якій належить право вимоги. Судовий наказ може бути видано тільки за вимогами про стягнення грошової заборгованості за договором, укладеним у письмовій (в тому числі електронній) формі, якщо сума вимоги не перевищує ста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб. Особа має право звернутися до суду з вимогами, визначеними у частині першій цієї статті, в наказному або спрощеному позовному провадженні на свій вибір.

За результатами розгляду заяви про видачу судового наказу суд видає судовий наказ або постановляє ухвалу про відмову у видачі судового наказу. Судовий наказ оскарженню в апеляційному порядку не підлягає, проте може бути скасований в порядку, передбаченому цим розділом (ст. 154 Господарського процесуального кодексу України).

Так, нормами статті 157 Господарського процесуального кодексу України врегульовано, що боржник має право протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення копії судового наказу та доданих до неї документів подати заяву про його скасування до суду, який його видав, якщо, зокрема, він наголошує на повній або частковій необґрунтованості вимог стягувача. У разі відсутності підстав для повернення заяви про скасування судового наказу суддя не пізніше двох днів після її подання постановляє ухвалу про скасування судового наказу, в якій роз`яснює заявнику (стягувачу) його право звернутися до суду із тими самими вимогами в порядку спрощеного позовного провадження. В ухвалі про скасування судового наказу суд за клопотанням боржника вирішує питання про поворот виконання судового наказу в порядку, встановленому статтею 333 цього Кодексу (ч. 3 ст. 158 Господарського процесуального кодексу України).

Аналіз наведених приписів процесуального законодавства, свідчить, що наказне провадження є безспірним, тобто в його порядку задовольняються тільки ті вимоги заявника, що мають безспірний характер. Заперечення боржника проти вимог стягувача означає наявність спору про право і сам факт подання заяви боржником є достатньою підставою для скасування судового наказу, так як закон не зобов`язує суд на цій стадії перевіряти обґрунтованість заперечень боржника. Зазначені у заяві про скасування судового наказу доводи боржника можуть бути перевірені судом лише під час розгляду справи в порядку позовного провадження.

Отже, розгляд заяви про скасування судового наказу не є розглядом спору по суті, а лише свідчить про наявність спору, який підлягає розгляду в порядку позовного провадження, і відповідно приписами розділу ІІ Господарського процесуального кодексу України не передбачено розподілу будь-яких судових витрат за результатами розгляду такої заяви. Як визначено ч. 3 ст. 158 Господарського процесуального кодексу України в ухвалі про скасування судового наказу суд за клопотанням боржника вирішує лише питання про поворот виконання судового наказу.

Приписи ж статті 129 Господарського процесуального кодексу України регулюють питання розподілу судових витрат між сторонами спору в залежності від результатів розгляду справи по суті, а відтак, в даному випадку, не підлягають застосуванню. Судові витрати, які понесені учасниками під час наказного провадження в подальшому можуть бути враховані та розподілені за результатами розгляду даного спору в порядку позовного провадження.

За таких обставин, виходячи з того, що Господарським процесуальним кодексом України не передбачено розподілу судових витрат за результатами розгляду заяви про скасування судового наказу, суд прийшов до висновку про відмову в задоволенні заяви боржника про стягнення з заявника судових витрат, у тому числі сплаченого судового збору.

Керуючись статями 12, 129, 147, 148, 152, 154, 157, 158, 234 Господарського процесуального кодексу України, суд -

УХВАЛИВ:

1. Скасувати судовий наказ Господарського суду міста Києва №910/1915/26 від 23.03.2026 про стягнення з Дочірнього підприємства Державної компанії «Укрспецекспорт» на користь Товариства з обмеженою відповідальністю «Радіовимірювач» заборгованості у розмірі 76887,46 грн та судового збору у розмірі 332,80 грн.

2. Відмовити Дочірньому підприємству Державної компанії «Укрспецекспорт» в задоволенні заяви про стягнення судових витрат, у тому числі сплаченого судового збору.

3. Роз`яснити Товариству з обмеженою відповідальністю «Радіовимірювач», що воно не позбавлене права звернутися до суду із тими самими вимогами в порядку позовного провадження.

4. Повідомити Товариству з обмеженою відповідальністю «Радіовимірювач», що згідно з ч. 2 ст. 151 Господарського процесуального кодексу України у разі скасування судового наказу внесена сума судового збору стягувачу не повертається. У разі пред`явлення стягувачем позову до боржника у порядку позовного провадження сума судового збору, сплаченого за подання заяви про видачу судового наказу, зараховується до суми судового збору, встановленої за подання позовної заяви.

5. Ухвала набирає законної сили 01.04.2026 та не підлягає оскарженню в апеляційному порядку.

СуддяТ.В. Васильченко