УХВАЛА

30 березня 2026 року

м. Київ

cправа № 910/6310/25

Верховний Суд у складі судді Касаційного господарського суду

Вронської Г.О.,

розглянувши матеріали касаційної скарги фізичної особи - підприємця Рудька Юрія Миколайовича

на рішення Господарського суду міста Києва (Павленко Є.В.)

від 18.09.2025

та на постанову Північного апеляційного господарського суду (Руденко М.А., Барсук М.А., Пономаренка Є.Ю.)

від 20.01.2026 (повний текст складений 16.02.2026)

у справі за позовом фізичної особи-підприємця Рудька Юрія Миколайовича

до Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку "Моторний 9 та 9А"

про стягнення 200 805,65 грн та розірвання договору

та за зустрічним позовом Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку "Моторний 9 та 9А"

до фізичної особи-підприємця Рудька Юрія Миколайовича

про розірвання договору

ВСТАНОВИВ:

1. Фізична особа-підприємець Рудько Юрій Миколайович (надалі - Позивач, Відповідач за зустрічним позовом, Скаржник) звернувся до Господарського суду міста Києва з позовом до об`єднання співвласників багатоквартирного будинку "Моторний 9 та 9А" (надалі - Відповідач, Позивач за зустрічним позовом, ОСББ) про стягнення 200 805,65 грн (враховуючи заяву про збільшення розміру позовних вимог від 13.08.2025), з яких: 192 000,00 грн заборгованості, 2 240,88 грн 3 % річних та 6 564,77 грн інфляційних втрат та розірвання договору про надання послуг № 04/2022 від 01.07.2022, укладеного між сторонами, з 01.06.2025.

2. Позов обґрунтований тим, що 01.07.2022 між Відповідачем (Позивачем за первісним позовом), як замовником, та Позивачем (Відповідачем за первісним позовом), як виконавцем, укладено договір № 04/2022 (далі - договір) про надання послуг з комплексного управління справами ОСББ з метою забезпечення належних умов проживання і задоволення господарсько-побутових потреб мешканців будинку шляхом утримання і ремонту спільного майна будинку та його прибудинкової території. За твердженнями Позивача, ним у січні 2025 - квітні 2025 року були надані послуги за договором та направлені на підпис ОСББ відповідні акти приймання-передачі послуг, однак ці акти Відповідачем не були підписані, а заборгованість за договором не була оплачена.

3. До Господарського суду міста Києва 09.06.2025 надійшла зустрічна позовна заява Відповідача (Позивача за первісним позовом) до Позивача (Відповідача за первісним позовом) про розірвання договору.

4. Господарський суд міста Києва рішенням від 18.09.2025, залишеним без змін Північним апеляційним господарським судом у постанові від 20.01.2026, у задоволенні позову Позивача (Відповідача за первісним позовом) та зустрічного позову Відповідача (Позивача за зустрічним позовом) відмовив.

5. 09 березня 2026 року Скаржник, із використанням підсистеми "Електронний суд", звернувся до Верховного Суду з касаційною скаргою, в якій просить:

- поновити строк на подачу касаційної скарги на постанову Північного апеляційного господарського суду від 20.01.2026 та рішення Господарського суду міста Києва від 18.09.2025 у справі №910/6310/25;

- скасувати постанову Північного апеляційного господарського суду від 20.01.2026 та рішення Господарського суду міста Києва від 18.09.2025 у справі №910/6310/25 та направити справу на новий розгляд до суду першої інстанції;

- сформулювати правовий висновок щодо дослідження факту відмови замовника від підписання наданих виконавцем робіт або наданих послуг у подібних правовідносинах.

6. Підставами касаційного оскарження Скаржник зазначає пункт 1 частини 2 статті 287 Господарського процесуального кодексу України (далі - ГПК України) та пункти 1, 3, частини 3 статті 310 ГПК України.

7. Обґрунтовуючи підстави касаційного оскарження, Скаржник зазначив, що: судами першої та апеляційної інстанції не застосовано висновки щодо застосування норм права у подібних правовідносинах, викладених у постановах Верховного Суду, а також судами порушено норми процесуального права, що унеможливило встановлення фактичних обставин, які мають значення для правильного вирішення справи.

8. В обґрунтування підстави касаційного оскарження пункту 1 частини 2 статті 287 ГПК України Скаржник зазначив, що судами першої та апеляційної інстанції не було застосовано правові позиції Верховного суду, а саме викладені в:

- постанова від 02.06.2023 у справі № 914/2355/21 (що відсутність факту підписання замовником акту виконаних робіт/надання послуг за відсутності мотивованої відмови від його підписання не свідчить про їх невідповідність змісту господарської операції, обсягам чи якості виконаних робіт);

-постанова від 06.02.2024 у справі № 921/515/20 (господарським судам потрібно надавати оцінку всім ужитим сторонами заходам на виконання укладеного договору з урахуванням умов, визначених таким договором);

- постанова від 22.02.2022 у справі № 906/762/20 (замовник зобов`язаний доводити відсутність факту виконаних робіт/надання послуг й обгрунтовувати відсутність підстави для підписання акту);

- постанови від 24.10.2025 у справі № 910/2184/18, від 16.09.2019 у справі № 921/254/18, від 15.10.2019 у справі № 921/262/18 в яких містяться висновки, що безпідставне ухилення від прийняття робіт/надання послуг за відсутності заявлення обґрунтованої відмови від підписання відповідного акту з посиланням на недоліки в таких роботах/послугах, що позбавило можливості їх прийняти та здійснити оплату, свідчить про порушення умов укладеного договору та прострочення виконання договірного зобов`язання.

9. Обгрунтовуючи підставу касаційного оскарження пункт 3 частини 2 статті 310 ГПК України, Скаржник зазначив що апеляційним судом було відмовлено у клопотанні Позивача про витребування в акціонерного товариства "Укрпошта" оригіналів поштових накладних № 764 від 07.03.2025, № 000 від 16.04.2025 та № 826 від 02.05.2025 про отримання цих поштових направлень за підписом нібито "Рудько" та про призначення почеркознавчої експертизи про спростування належності підпису "Рудько" у цих поштових накладних.

10. Обгрунтовуючи підставу касаційного оскарження пункт 4 частини 2 статті 310 ГПК України, Скаржник зазначив що судом першої інстанції не було долучено до матеріалів справи докази поштових відправлень з підписом отримувача наданих послуг "Рудько", внаслідок порушення строку їх подачі, а саме при розгляді справи по суті.

11. Перевіривши матеріали касаційної скарги Скаржника, Судом встановлено, що її слід залишити без руху з наступних підстав.

12. Відповідно до пункту 1 частини 1 статті 287 ГПК України учасники справи, а також особи, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, інтереси та (або) обов`язки, мають право подати касаційну скаргу на рішення суду першої інстанції після апеляційного перегляду справи та постанову суду апеляційної інстанції, крім судових рішень, визначених у частині 3 цієї статті.

13. Поряд з цим, за приписами частини 2 зазначеної статті підставами касаційного оскарження судових рішень, зазначених у пунктах 1, 4 частини 1 цієї статті, є неправильне застосування судом норм матеріального права чи порушення норм процесуального права виключно в таких випадках:

1) якщо суд апеляційної інстанції в оскаржуваному судовому рішенні застосував норму права без урахування висновку щодо застосування норми права у подібних правовідносинах, викладеного у постанові Верховного Суду, крім випадку наявності постанови Верховного Суду про відступлення від такого висновку;

2) якщо скаржник вмотивовано обґрунтував необхідність відступлення від висновку щодо застосування норми права у подібних правовідносинах, викладеного у постанові Верховного Суду та застосованого судом апеляційної інстанції в оскаржуваному судовому рішенні;

3) якщо відсутній висновок Верховного Суду щодо питання застосування норми права у подібних правовідносинах;

4) якщо судове рішення оскаржується з підстав, передбачених частинами першою, третьою статті 310 цього Кодексу.

14. При цьому пунктом 5 частини 2 статті 290 ГПК України встановлено, що у касаційній скарзі повинно бути зазначено підставу (підстави), на якій (яких) подається касаційна скарга з визначенням передбаченої (передбачених) статтею 287 цього Кодексу підстави (підстав).

15. З огляду на наведене, при касаційному оскарженні судових рішень з підстав, передбачених пунктами 1, 2, 3 частини 2 статті 287 ГПК України, окрім посилання на неправильне застосування судом норм матеріального права та порушення норм процесуального права, касаційна скарга має містити:

пункт 1 частини 2 статті 287 Господарського процесуального кодексу України - чітку вказівку на норму/норми (пункт, частину, статтю) права, яку, на його думку, невірно застосували суди першої та/або апеляційної інстанцій, навести постанову Верховного Суду (номер справи і дату її ухвалення), в якій викладено висновок щодо застосування саме цієї норми права, та яку не врахували суди при ухваленні оскаржуваних судових рішень.

16. В своїй касаційній скарзі Скаржник зазначає, що підставою касаційного оскарження рішення Господарського суду міста Києва від 18.09.2025 та постанови Північного апеляційного господарського суду від 20.01.2026 у справі №910/6310/25 є пункт 1 частини 2 статті 287 ГПК України, однак Скаржником не зазначено яку/які саме норму/норми права на його думку, невірно застосували суди першої та/або апеляційної інстанцій.

17. Також, відповідно до пункту 2 частини 4 статті 290 ГПК України до касаційної скарги додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

18. Правові засади справляння судового збору, платників, об`єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору визначає Закон України "Про судовий збір".

19. Частиною 1 статті 4 Закону України "Про судовий збір" встановлено, що судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

20. Відповідно до підпункту 1 пункту 2 частини 2 статті 4 Закону України "Про судовий збір" за подання до господарського суду позовної заяви майнового характеру сплачується судовий збір у розмірі 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб і не більше 350 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

21. Відповідно до підпункту 2 пункту 2 частини 2 статті 4 Закону України "Про судовий збір" за подання до господарського суду позовної заяви немайнового характеру сплачується судовий збір у розмірі 1 прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Частиною 3 статті 6 Закону України "Про судовий збір" встановлено, що за подання позовної заяви, що має одночасно майновий і немайновий характер, судовий збір сплачується за ставками, встановленими для позовних заяв майнового та немайнового характеру. У разі коли в позовній заяві об`єднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру.

22. Оскільки у даній справі позов поданий у 2025 році, то для вирахування розміру сплати судового збору застосовується 1 розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб у сумі 3 028,00 грн, оскільки статтею 7 Закону України "Про Державний бюджет України на 2025 рік" розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб станом на 01 січня 2025 року встановлений у розмірі 3 028,00 грн.

23. Згідно з підпунктом 7 пункту 2 частини 2 статті 4 Закону України "Про судовий збір" за подання до господарського суду касаційної скарги на рішення суду ставка судового збору становить 200 відсотків ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви, іншої заяви і скарги від розміру оспорюваної суми.

Частиною 3 статті 4 Закону України "Про судовий збір" унормовано, що при поданні до суду процесуальних документів, передбачених частиною 2 цієї статті, в електронній формі - застосовується коефіцієнт 0,8 для пониження відповідного розміру ставки судового збору.

24. Таким чином у даному випадку судовий збір за подання касаційної скарги на рішення Господарського суду міста Києва від 18.09.2025 та постанову Північного апеляційного господарського суду від 20.01.2026 у справі №910/6310/25 підлягав сплаті у сумі 9664,14 грн а саме: 1 розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб 3028,00х200%х0,8=4844,80 грн (за немайнову вимогу - розірвання договору) та 200805,65х1,5х200%х0,8=4819,34 (за майнову вимогу - стягнення 200 805,65 грн).

25. Однак, до касаційної скарги Скаржник не додав платіжний документ про сплату судового збору.

26. Згідно із частиною 2 статті 292 ГПК України у разі якщо касаційна скарга оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 290 ГПК України, застосовуються положення статті 174 цього Кодексу, про що суддя постановляє відповідну ухвалу.

27. Відповідно до приписів частини 2 статті 174 ГПК України в ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху. Якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху постановляється з підстави несплати судового збору у встановленому законом розмірі, суд в такій ухвалі повинен зазначити точну суму судового збору, яку необхідно сплатити (доплатити).

28. З огляду на викладене, касаційна скарга Скаржника залишається без руху на підставі частини 2 статті 292 ГПК України із наданням строку, що не перевищує десять днів з дня вручення ухвали, для усунення недоліків шляхом:

- чітко та конкретно обгрунтувати підставу касаційного оскарження згідно пункту 1 частини 2 статті 287 ГПК України;

- надати Суду документи, що підтверджують сплату судового збору у розмірі 9664,14 грн за подання касаційної скарги.

29. Клопотання про поновлення строків на касаційне оскарження буде розглянуто після усунення недоліків касаційної скарги.

30. Згідно із частиною 4 статті 174 та частиною 2 статті 292 ГПК України, якщо скаржник не усунув недоліки касаційної скарги у строк, встановлений судом, така касаційна скарга вважається неподаною і повертається особі, що звернулася із касаційною скаргою.

Керуючись статтями 174, 234, 287, 292 ГПК України, Суд

ПОСТАНОВИВ:

1. Касаційну скаргу фізичної особи - підприємця Рудька Юрія Миколайовича

на рішення Господарського суду міста Києва від 18.09.2025 та постанову Північного апеляційного господарського суду від 20.01.2026 у справі №910/6310/25 залишити без руху.

2. Надати фізичній особі - підприємцю Рудьку Юрію Миколайовичу строк для усунення недоліків касаційної скарги, що не перевищує десять днів з дня вручення ухвали.

3. Роз`яснити фізичній особі - підприємцю Рудьку Юрію Миколайовичу, що у разі не усунення недоліків касаційної скарги у строк, встановлений судом, така касаційна скарга вважається неподаною і повертається особі, що звернулася із касаційною скаргою.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та не підлягає оскарженню.

Суддя Г. Вронська