ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ОДЕСЬКОЇ ОБЛАСТІ
________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________
УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

"01" квітня 2026 р.м. Одеса Справа № 916/755/26

Господарський суд Одеської області у складі судді Литвинової В.В., розглянувши матеріали зустрічної позовної заяви Товариства з обмеженою відповідальністю РАДАР-ПІВДЕНЬ до Відділу освіти, молоді та спорту Городоцької міської ради про стягнення 278638,16грн упущеної вигоди

у справі № 916/755/26

за позовом Відділу освіти, молоді та спорту Городоцької міської ради

до Товариства з обмеженою відповідальністю РАДАР-ПІВДЕНЬ

про стягнення 105776,31грн

в с т а н о в и в:

До суду надійшла позовна заява Відділу освіти, молоді та спорту Городоцької міської ради до Товариства з обмеженою відповідальністю РАДАР-ПІВДЕНЬ про стягнення 105776,31грн пені та штрафних санкцій за договором від 27.11.2025 № 585.

Ухвалою від 04.03.2026 суд відкрив провадження у справі в порядку спрощеного позовного провадження без призначення засідань. Встановив відповідачу строк протягом 15 днів з дня вручення ухвали про відкриття провадження у справі (ст. 251, 252 ГПК України) подати до суду відзив на позов з документальним обґрунтуванням викладених в ньому обставин, заяви з процесуальних питань (за наявності), належним чином засвідчені копії статутних та реєстраційних документів; для подання заперечень встановити строк 5 днів від дня отримання відповіді на відзив.

Відповідач отримав ухвалу 04.03.2026 в електронному кабінеті.

31.03.2026 через підсистему Електронний суд надійшла зустрічна позовна заява Товариства з обмеженою відповідальністю РАДАР-ПІВДЕНЬ від 18.03.2026 до Відділу освіти, молоді та спорту Городоцької міської ради про стягнення 278638,16грн упущеної вигоди.

Відповідно до ст. 46 ГПК України позивач вправі відмовитися від позову (всіх або частини позовних вимог), відповідач має право визнати позов (всі або частину позовних вимог) - на будь-якій стадії судового процесу; позивач вправі збільшити або зменшити розмір позовних вимог - до закінчення підготовчого засідання або до початку першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження; відповідач має право подати зустрічний позов у строки, встановлені цим Кодексом.

Згідно з ст. 180 ГПК України, 1. Відповідач має право пред`явити зустрічний позов у строк для подання відзиву.

2. Зустрічний позов приймається до спільного розгляду з первісним позовом, якщо обидва позови взаємопов`язані і спільний їх розгляд є доцільним, зокрема, коли вони виникають з одних правовідносин або коли задоволення зустрічного позову може виключити повністю або частково задоволення первісного позову.

3. Вимоги за зустрічним позовом ухвалою суду об`єднуються в одне провадження з первісним позовом.

4. Зустрічна позовна заява, яка подається з додержанням загальних правил пред`явлення позову, повинна відповідати вимогам статей 162, 164, 172, 173 цього Кодексу.

5. До зустрічної позовної заяви, поданої з порушенням вимог, встановлених частиною четвертою цієї статті, застосовуються положення статті 174 цього Кодексу.

6. Зустрічна позовна заява, подана з порушенням вимог частин першої та другої цієї статті, ухвалою суду повертається заявнику. Копія зустрічної позовної заяви долучається до матеріалів справи.

7. У випадку подання зустрічного позову у справі, яка розглядається за правилами спрощеного позовного провадження, суд постановляє ухвалу про перехід до розгляду справи за правилами загального позовного провадження.

Оскільки відповідач отримав ухвалу про відкриття провадження у справі в електронному кабінеті 04.03.2026, то останнім днем для подання відзиву був 19.03.2026.

Відповідач просить поновити строк для подання зустрічного позову, посилаючись на те, що ним 18.03.2026 було подано зустрічний позов до кур`єрської служби ТОВ «Двадцять п`ять годин», позов було доставлено до Господарського суду Одеської області 24.03.2026.

Ухвалою суду від 26.03.2026 суд повернув зустрічний позов, оскільки його було подано з пропуском строку. В ухвалі суд зазначив, що «сама по собі накладна кур`єрської служби доставки Товариства з обмеженою відповідальністю "Двадцять п`ять годин" №7606 з істотними недоліками її оформлення та без розрахункового документа жодним чином не підтверджує направлення зустрічної позовної заяви до суду саме 18.03.2026».

Товариство з обмеженою відповідальністю РАДАР-ПІВДЕНЬ зазначає, що «Відправлення Зустрічної позовної заяви було оформлено декількома примірниками поштових накладних ТОВ «ДВАДЦЯТЬ П`ЯТЬ ГОДИН» від 18 березня 2026 року №7606 один примірник було віддано мені, адвокату Щукіну О.С., а два інших примірника були вкладені у поштове відправлення та після отримання відправлення Господарським судом Одеської області один примірник з позначкою про отримання було повернуто ТОВ «ДВАДЦЯТЬ П`ЯТЬ ГОДИН» на зберігання;

Послуги ТОВ «ДВАДЦЯТЬ П`ЯТЬ ГОДИН» з доставки Зустрічної позовної заяви були оплачені мною, адвокатом Щукіним О.С. 18 березня 2026 року у касу ТОВ «ДВАДЦЯТЬ П`ЯТЬ ГОДИН» на підтвердження чого була поставлена відповідна позначка у другий примірник Поштової накладної № 7606 від 18 березня 2026 року (копія додається), що мав залишитись у Господарському суді Одеської області у матеріалах справи № 916/755/26 та прибутковим касовим ордером ТОВ «ДВАДЦЯТЬ П`ЯТЬ ГОДИН» від 18 березня 2026 року № 336;

прибутковий касовий ордер ТОВ «ДВАДЦЯТЬ П`ЯТЬ ГОДИН» від 18 березня 2026 року № 336 до Зустрічної позовної заяви мною, адвокатом Щукіним О.С. не додався оскільки я мав відзвітував перед клієнтом за понесені витрати у справі № 916/755/26, а другий примірник Поштової накладної № 7606 від 18 березня 2026 року, що мав залишитись у Господарському суді Одеської області містив відповідні позначки та мав бути і є належним доказом сплати відповідних поштових послуг;

у подальшому при прийнятті Зустрічної позовної заяви Господарським судом Одеської області до матеріалів справи було долучено третій примірник Поштової накладної № 7606 від 18 березня 2026 року, а другий примірник з позначкою про оплату послуг ТОВ «ДВАДЦЯТЬ П`ЯТЬ ГОДИН» повернуто до ТОВ «ДВАДЦЯТЬ П`ЯТЬ ГОДИН» де й зараз він перебуває.

Таким чином, мною, адвокатом Щукіним О.С. 18 березня 2026 року у межах процесуального строку, встановленого Ухвалою Господарського суду Одеської області від 04 березня 2025 року у справі № 916/755/26 Зустрічна позовна заява була належно (з належною оплатою та оформленням) спрямована до Господарського суду Одеської області, а відсутність у справі № 916/755/26 доказів на підтвердження оплати відповідних послуг ТОВ «ДВАДЦЯТЬ П`ЯТЬ ГОДИН» обумовлена випадковим збігом подій, що перебували поза межами контролю ТОВ «РАДАР-ПІВДЕНЬ» та його представників.

Обставини вище також підтверджуються листом ТОВ «РАДАР ПІВДЕНЬ» від 30 березня 2026 року № 1-3/26 у відповідь на мій адвоката Щукіна О.С. адвокатський запит від 26 березня 2026 року № 2603/26-01, де також зокрема зазначено, що збільшення нормативного терміну доставки ТОВ «ДВАДЦЯТЬ П`ЯТЬ ГОДИН» поштових відправлень викликана загальновідомими об`єктивними обставинами: скороченням штату кур`єрів, заходами безпеки із заборони роботи ТОВ «ДВАДЦЯТЬ П`ЯТЬ ГОДИН» у період повітряних тривог, відключенням світла, що унеможливлює здійснення ТОВ «ДВАДЦЯТЬ П`ЯТЬ ГОДИН» облікових операцій»

Згідно ст. 119 ГПК України суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення. Якщо інше не встановлено законом, заява про поновлення процесуального строку, встановленого законом, розглядається судом, у якому належить вчинити процесуальну дію, стосовно якої пропущено строк без повідомлення учасників справи. Одночасно із поданням заяви про поновлення процесуального строку має бути вчинена процесуальна дія (подані заява, скарга, документи тощо), стосовно якої пропущено строк. Про поновлення процесуального строку суд постановляє ухвалу.

Виходячи з викладених вище обставин, суд поновлює строк для подання зустрічної позовної заяви.

Відповідно до ст. 4 Закону України Про судовий збір ставка судового збору за подання до господарського суду позовної заяви майнового характеру становить 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, тобто не менше 3328,00 грн, і не більше 350 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Відповідно до ч. 3 ст. 4 Закону України "Про судовий збір" при поданні до суду процесуальних документів, передбачених частиною другою цієї статті, в електронній формі - застосовується коефіцієнт 0,8 для пониження відповідного розміру ставки судового збору.

Суд зауважує, що ТОВ «РАДАР ПІВДЕНЬ» заявлено майнову вимогу про стягнення 278638,16грн, тому з урахуванням того, що позов подано через підсистему Електронний суд відповідно до ст. 4 Закону України «Про судовий збір» має бути сплачено 278638,16*1,5%*0,8=3343,65грн судового збору.

Однак, ТОВ «РАДАР ПІВДЕНЬ» не надав доказів сплати судового збору, а просить відстрочити сплату судового збору до ухвалення рішення, посилаючись на те, що наразі він має належно виконувати власні господарські зобов`язання, прийняті перед контрагентами та звідси не має можливості відволікати від фінансування власної статутної діяльності грошові кошти.

Розглянувши клопотання ТОВ «РАДАР ПІВДЕНЬ» про відстрочення сплати судового збору, суд не вбачає підстав для його задоволення, з огляду на таке.

Відповідно до частини 2 статті 123 Господарського процесуального кодексу України розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються законом.

Отже, за поясненнями позивача, що Закон України «Про судовий збір» розповсюджується лише на питання щодо звільнення від сплати судового збору, тому позивач як юридична особа не позбавлений права звернутись з клопотанням про відстрочення чи розстрочення судового збору.

Суд враховує, що правові засади справляння судового збору, платників, об`єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору визначає Закон України "Про судовий збір".

Статтею 8 Закону України "Про судовий збір" передбачено, що враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі, за таких умов:

1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу за попередній календарний рік фізичної особи, яка подає позовну заяву, іншу заяву, скаргу, апеляційну чи касаційну скаргу; або

2) особами, які подають позовну заяву, іншу заяву, скаргу, апеляційну чи касаційну скаргу, є:

а) військовослужбовці;

б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів;

в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю;

г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї;

ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або

3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю; або

4) заявником (позивачем) у межах справи про банкрутство (неплатоспроможність) є юридична або фізична особа, у тому числі фізична особа - підприємець, яка перебуває у судових процедурах розпорядження майном, санації або реструктуризації боргів, за клопотанням арбітражного керуючого (розпорядника майна, керуючого санацією, керуючого реструктуризацією) або боржника.

2. Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

3. При визначенні майнового стану особи для цілей цієї статті суд може враховувати інформацію про розмір доходів за попередній календарний рік, перебування на утриманні непрацездатних членів сім`ї, наявність у власності нерухомого, рухомого майна та/або іншого цінного майна, а також інші обставини, які мають значення для оцінки майнового стану особи.

Отже, наведеними правовими нормами статті 8 Закону України "Про судовий збір" встановлено чіткий і вичерпний перелік умов, а також суб`єктних та предметних критеріїв, за наявності яких, з огляду на майновий стан сторони, суд може, зокрема, відстрочити сплату судового збору.

Виходячи з положень статті 8 Закону України "Про судовий збір" суд наділений правом відстрочення, зменшення та звільнення від сплати судового збору: 1) за клопотанням фізичних осіб, тільки за наявності певних умов, або 2) якщо предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.

Необхідність сплати судового збору є певним обмеженням при зверненні до суду, однак таке обмеження є загальним для всіх суб`єктів, узгоджується зі статтею 129 Конституції України, якою як одну із засад судочинства визначено рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом, і не може бути визнане обмеженням права доступу до суду в розумінні пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

Відповідно до висновку Великої Палати Верховного Суду, викладеного у постанові від 14.01.2021 у справі № 0940/2276/18, положення пунктів 1 та 2 частини 1 статті 8 Закону "Про судовий збір" не поширюються на юридичних осіб, незалежно від наявності майнового критерію (майнового стану учасника справи - юридичної особи), а положення пункту 3 частини 1 статті 8 Закону "Про судовий збір" можуть бути застосовані до юридичної особи за наявності майнового критерію, але тільки у справах, визначених цим пунктом, тобто предметом позову у яких є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.

З огляду на те, що предметом спору у справі не є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю, клопотання позивача про відстрочення сплати судового збору за подання позовної заяви не підлягає задоволенню.

Отже, юридичній особі не може бути відстрочено сплату судового збору в господарському процесі.

Аналогічна правова позиція викладена в ухвалі Верховного Суду у складі колегії суддів Касаційного господарського суду від 09.07.2024 у справі № 918/872/23.

З огляду на викладене, суд відмовляє в задоволенні клопотання позивача про відстрочення сплати судового збору.

З огляду на викладене, оскільки позовна заява не відповідає вимогам господарського процесуального законодавства, суддя вважає необхідним залишити позовну заяву без руху, надавши строк для усунення зазначених недоліків.

На підставі вищевикладеного та керуючись статтями 119, 162, 164, 172, 174, 234, 235, 254 ГПК України, суд -

ухвалив:

1. Позовну заяву залишити без руху.

2. Встановити позивачу строк не більше десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху усунути недоліки позовної заяви надати докази сплати 3343,66грн судового збору.

3. Роз`яснити, що згідно з ч. 4 ст. 174 ГПК України, у разі неусунення недоліків у встановлений судом строк, заява вважається неподаною і повертається особі, що звернулася із позовною заявою.

4. Звернути увагу, що подання доказів здійснюється в порядку, передбаченому ст.80 Господарського процесуального кодексу України.

5. Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та не підлягає оскарженню окремо від рішення суду.

Повний текст ухвали складено та підписано 01.04.2026.

Суддя В.В. Литвинова