УХВАЛА

ПРО ВІДКРИТТЯ ПРОВАДЖЕННЯ У СПРАВІ

м. Київ

03.03.2026Справа № 910/1609/26

Господарський суд міста Києва у складі судді Ковтуна С.А., розглянувши матеріали позовної заяви релігійної організації «Свято-Успенська Києво-Печерська Лавра/Чоловічий монастир/ Української Православної Церкви» (вул. Новонаводницька, 15, корп. 42, м. Київ, 01015)

до Національного заповідника «Києво-Печерська Лавра» (вул. Лаврська, 9, корп.8, м. Київ, 01015)

про тлумачення правочинів,

УСТАНОВИВ:

До Господарського суду міста Києва звернулась з позовом релігійна організація «Свято-Успенська Києво-Печерська Лавра/Чоловічий монастир/ Української Православної Церкви» до Національного заповідника «Києво-Печерська Лавра».

Позивач просить витлумачити складну правову конструкцію правочинів, яка складається із: договору № 2 від 19.07.2013 про безоплатне користування релігійною організацією культовими будівлями та іншим майном, що є державною власністю, укладеного між Національним Києво-Печерським історико-культурним заповідником та Свято-Успенською Києво-Печерською Лаврою (Чоловічий монастир) Української Православної Церкви, а також із договорів згідно з додатком №1 до цього договору № 2 від 19.07.2013 «Перелік охоронних договорів, укладених Національним Києво-Печерським історико-культурним заповідником та Свято-Успенською Києво-Печерською Лаврою/Чоловічий монастир/ Української Православної Церкви», а саме:

1. Витлумачити, чи є охоронні договори 1995 року, укладені між Музейним об`єднанням «Києво-Печерський історико-культурний заповідник» (правонаступником якого є державна організація (установа, заклад) Національний заповідник «Києво-Печерська Лавра») та Свято-Успенською Києво-Печерською Лаврою/Чоловічий Монастир/Української Православної Церкви, які зазначені у додатку №1 до договору №2 від 19.07.2013 «Перелік охоронних договорів, укладені між Національним Києво-Печерським історико-культурним заповідником та Свято-Успенською Києво-Печерською Лаврою/ Чоловічий монастир/Української Православної Церкви», окремими, чинними та самостійними договорами (правочинами).

2. Витлумачити, які умови з дострокового розірвання за ініціативою відповідача мають перевагу:

пункт 8.1 договору № 2 від 19.07.2013 про безоплатне користування релігійною організацією культовими будівлями та іншим майном, що є державною власністю, укладеного між Національним Києво-Печерським історико-культурним заповідником та Свято-Успенською Києво-Печерською Лаврою (Чоловічий монастир) Української Православної Церкви,

чи умови розділу ІІІ охоронних договорів «Дострокове припинення дії договору», укладених між Музейним об`єднанням «Києво-Печерський історико-культурний заповідник» (правонаступником якого є державна організація (установа, заклад) Національний заповідник «Києво-Печерська Лавра») та Свято-Успенською Києво-Печерською Лаврою/Чоловічий Монастир/ Української Православної Церкви, які зазначені у додатку №1 до договору №2 від 19.07.2013 «Перелік охоронних договорів, укладені між Національним Києво-Печерським історико-культурним заповідником та Свято-Успенською Києво-Печерською Лаврою/Чоловічий монастир/Української Православної Церкви».

3. Витлумачити, який алгоритм та послідовність дій повинна здійснити державна організація (установа, заклад) Національний заповідник «Києво-Печерська Лавра» для дострокового розірвання на підставі п. 8.1 договору №2 від 19.07.2013 від 19.07.2013 про безоплатне користування релігійною організацією культовими будівлями та іншим майном, що є державною власністю, з урахуванням того, що охоронні договори 1995 року, укладені між Музейним об`єднанням «Києво-Печерський історико-культурний заповідник» (правонаступником якого державна організація (установа, заклад) Національний заповідник «Києво-Печерська Лавра»)

4. Витлумачити, який алгоритм та послідовність дій повинна здійснити державна організація (установа, заклад) Національний заповідник «Києво-Печерська Лавра» для дострокового розірвання на підставі розділу ІІІ охоронних договорів «Дострокове припинення дії договору», укладених між Музейним об`єднанням «Києво-Печерський історико-культурний заповідник» (правонаступником якого є державна організація (установа, заклад) Національний заповідник «Києво-Печерська Лавра») та Свято-Успенською Києво-Печерською Лаврою/ Чоловічий Монастир/Української Православної Церкви, які зазначені у додатку №1 до договору №2 від 19.07.2013 «Перелік охоронних договорів, укладені між Національним Києво-Печерським історико-культурним заповідником та Свято-Успенською Києво-Печерською Лаврою/Чоловічий монастир/Української Православної Церкви».

5. Витлумачити, чи зобов`язана державна організація (установа, заклад) Національний заповідник «Києво-Печерська Лавра» на підставі пунктів 3.1.4 охоронних договорів згідно з додатком №1 до договору № 2 від 19.07.2013 «Перелік охоронних договорів, укладені між Національним Києво-Печерським історико-культурним заповідником та Свято-Успенською Києво-Печерською Лаврою/Чоловічий монастир/Української Православної Церкви» надати релігійній організації «Свято-Успенська Києво-Печерська Лавра /Чоловічий Монастир/ Української Православної Церкви» висновок саме судової експертизи на підтвердження пошкодження пам`яткам культурної спадщини разом із повідомленням про розірвання правочину.

Суд своєю ухвалою від 19.02.2026 залишив без руху позовну заяву.

Позивач у строк, встановлений судом, усунув недоліки позовної заяви

За приписами ст. 12 Господарського процесуального кодексу України господарське судочинство здійснюється за правилами, передбаченими цим Кодексом, у порядку: 1) наказного провадження; 2) позовного провадження (загального або спрощеного).

Спрощене позовне провадження призначене для розгляду малозначних справ, справ незначної складності та інших справ, для яких пріоритетним є швидке вирішення справи.

Малозначними справами є: 1) справи, у яких ціна позову не перевищує ста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб; 2) справи незначної складності, визначені судом малозначними, крім справ, які підлягають розгляду лише за правилами загального позовного провадження, та справ, ціна позову в яких перевищує п`ятсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Загальне позовне провадження призначене для розгляду справ, які через складність або інші обставини недоцільно розглядати у спрощеному позовному провадженні.

Виходячи з викладеного, ця справа підлягає розгляду за правилами загального позовного провадження.

Статтею 181 Господарського процесуального кодексу України визначено, що для виконання завдання підготовчого провадження в кожній судовій справі, яка розглядається за правилами загального позовного провадження, проводиться підготовче засідання. Дата і час підготовчого засідання призначаються суддею з урахуванням обставин справи і необхідності вчинення відповідних процесуальних дій. Підготовче засідання має бути розпочате не пізніше ніж через тридцять днів з дня відкриття провадження у справі.

На виконання наведених приписів Господарського процесуального кодексу України, суд вважає за необхідне призначити підготовче засідання у справі та встановити сторонам строки для подання ними документів на підтвердження своєї правової позиції в цьому спорі.

Керуючись статтями 121, 182, 234 Господарського процесуального кодексу України, суд

ПОСТАНОВИВ:

1. Прийняти позовну заяву до розгляду та відкрити провадження у справі.

2. Здійснювати розгляд справи № 910/1609/26 у порядку загального позовного провадження.

3. Запропонувати:

- відповідачу у строк протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення ухвали про відкриття провадження у справі подати відзив на позов;

- позивачу у строк не пізніше п`яти днів з моменту отримання відзиву від відповідача подати до суду відповідь на відзив;

- відповідачу у строк не пізніше п`яти днів з моменту отримання відповіді на відзив подати до суду заперечення на відповідь на відзив.

4. Призначити підготовче засідання на 06.04.26 о 14:00. Засідання відбудеться у приміщенні Господарського суду міста Києва за адресою: м. Київ, вул. Богдана Хмельницького, 44- Б, зал № 23 .

5. Викликати сторін в судове засідання.

Роз`яснити, що неявка в судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених статтею 202 ГПК України. У разі неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки, суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору.

6. Запропонувати учасникам судового процесу брати участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду з використанням власних технічних засобів за допомогою програми Easycon (через сервіс «Система захищеного відеоконференцзв`язку з судом» (посилання - https://vkz.court/gov.ua/) шляхом реєстрації та входу до сервісу через підсистему «Електронний суд») у порядку ст. 197 Господарського процесуального кодексу України.

7. Повідомити учасникам судового процесу обліковий запис Easycon секретаря судового засідання Мамонтової О.О. - ІНФОРМАЦІЯ_1

8. Запропонувати учасникам судового процесу для участі у судовому засіданні в режимі відеоконференції не пізніше ніж за п`ять днів до судового засідання подати до суду заяву про участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду за допомогою програми Easycon із зазначенням його облікового запису (логіну).

Ухвала набрала законної сили 03.03.2026 та оскарженню не підлягає.

Суддя С. А. Ковтун