ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
ДНІПРОПЕТРОВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

02.03.2026м. ДніпроСправа № 904/3565/25

Суддя Мілєва І.В., розглянувши матеріали

за позовом Дніпропетровської обласної прокуратури, Дніпропетровська область, м. Дніпро в інтересах держави в особі Дніпровської міської ради, Дніпропетровська область, м. Дніпро

до Дніпропетровського обласного спеціалізованого ремонтно-будівельного підприємства протипожежних робіт добровільного пожежного товариства України, Дніпропетровська область, м. Дніпро

третя особа-1, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні відповідача: ОСОБА_1 , Дніпропетровська область, м. Дніпро

третя особа-2, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні відповідача: ОСОБА_2 , Дніпропетровська область, м. Дніпро

третя особа-3, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні відповідача - ОСОБА_3 , Дніпропетровська область, м. Дніпро

третя особа-4, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні відповідача - ОСОБА_4 , Дніпропетровська область, м. Дніпро

третя особа-5, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні відповідача: ОСОБА_5 , Дніпропетровська область, м. Дніпро

третя особа-6, яка не заявляє самостійних вимог щодо

про витребування та повернення нерухомого майна

Представники:

прокурор: Волкогон Т.В.;

від позивача: Скосарев І.Д.;

від відповідача: Хандога В.В.;

третя особа-1: не з`явився;

третя особа-2: не з`явився;

третя особа-3: не з`явився;

третя особа-4: не з`явився;

третя особа-5: не з`явився;

третя особа-6: ОСОБА_6 ;

третя особа-7: Носков О.В.;

третя особа-8: Носков О.В.;

третя особа-9: Носков О.В.;

третя особа-10: Носков О.В.;

ВСТАНОВИВ:

Дніпропетровська обласна прокуратура звернулась до Господарського суду Дніпропетровської області в інтересах держави в особі Дніпровської міської ради з позовною заявою, в якій просить суд:

1) витребувати у Дніпропетровського обласного спеціалізованого ремонтно-будівельного підприємства протипожежних робіт добровільного пожежного товариства України на користь територіальної громади м. Дніпра в особі Дніпровської міської ради

- квартиру АДРЕСА_1 (реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна - 101);

- квартиру АДРЕСА_2 (реєстраційні номер об`єкта нерухомого майна - 101);

- квартиру АДРЕСА_3 (реєстраційні номер об`єкта нерухомого майна - 101);

- квартиру АДРЕСА_4 (реєстраційні номер об`єкта нерухомого майна - 101);

2) зобов`язати Дніпропетровське обласне спеціалізоване ремонтно-будівельне підприємство протипожежних робіт добровільного пожежного товариства України повернути Дніпровській міські раді ІV під`їзд 2,3,4,5 поверхів (квартири 41-56) житлового будинку по АДРЕСА_5 .

Ухвалою від 04.07.2025 (суддя Фещенко Ю.В.) прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження у справі за правилами загального позовного провадження, призначено підготовче судове засідання на 22.07.2025.

07.07.2025 прокурор подав до суду заяву.

08.07.2025 позивач подав до суду заяву.

21.07.2025 відповідач подав до суду відзив на позовну заяву.

22.07.2025 відповідач подав до суду заяву про застосування строків позовної давності.

В підготовче засідання 22.07.2025 з`явились прокурор, позивач та відповідач.

Суд протокольною ухвалою оголосив перерву у підготовчому засіданні.

23.07.2025 відповідач подав до суду заяву про застосування строку позовної давності.

24.07.2025 позивач подав до суду відповідь на відзив.

25.07.2025 позивач подав до суду заперечення на заяву про застосування строків позовної давності.

29.07.2025 відповідач подав заперечення на відповідь на відзив.

У підготовче засідання 06.08.2025 з`явилися прокурор, представники позивача та відповідача.

Суд ухвалою від 06.08.2024 закрив підготовче провадження та призначити справу до судового розгляду по суті на 16.09.2025.

07.08.2025 відповідач подав до суду заяву про залучення третіх осіб.

У підготовче засідання 16.09.2025 з`явилися прокурор, представники позивача та відповідача.

Суд ухвалою від 16.09.2025 повернувся до підготовчого засідання. Призначив підготовче засідання на 07.10.2025 та залучив до участі у справі в якості третьої особи-1, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні відповідача - ОСОБА_1 , в якості третьої особи-2, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні відповідача - ОСОБА_2 , в якості третьої особи-3, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні відповідача - ОСОБА_3 , в якості третьої особи-4, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні відповідача - ОСОБА_4 , в якості третьої особи-5, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні відповідача - ОСОБА_5 , в якості третьої особи-6, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні відповідача - ОСОБА_6 .

30.09.2025 третя особа-2 подала до суду заяву.

01.10.2025 прокурор подав до суду клопотання.

06.10.2025 від ОСОБА_7 надійшла заява про залучення в якості третьої особи. 06.10.2025 від ОСОБА_8 надійшла заява про залучення в якості третьої особи.

06.10.2025 від ОСОБА_9 надійшла заява про залучення в якості третьої особи.

06.10.2025 від ОСОБА_10 надійшла заява про залучення в якості третьої особи.

У підготовче засідання 07.10.2025 з`явилися прокурор, позивач та відповідач, представники третіх осіб-1,2,3,4,5,6 не з`явились.

Суд ухвалою від 07.10.2025 відклав підготовче засідання на 21.10.2025.

У підготовче засідання 21.10.2025 з`явилися прокурор, позивач та відповідач; представники третіх осіб-1,2,3,4,5,6 не з`явились.

Суд ухвалою від 21.10.2025 відклав підготовче засідання на 18.11.2025.

17.11.2025 відповідач подав до суду заяву про відкладення судового засідання.

У підготовче засідання 18.11.2025 з`явилися прокурор та представник позивача, представники відповідача та третіх осіб-1,2,3,4,5,6 не з`явились.

Суд ухвалою від 18.11.2025 відклав підготовче засідання в межах розумного строку на 03.12.2025.

21.11.2025 третя особа-2 подала до суду письмові пояснення.

03.12.2025 відповідач подав до суду пояснення.

У підготовче засідання 03.12.2025 з`явилися прокурор, представник позивача та представник відповідача, представники третіх осіб-1,2,3,4,5,6 не з`явились.

Суд ухвалою від 03.12.2025 залучив до участі у справі в якості третьої особи-7, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні відповідача - ОСОБА_7 , в якості третьої особи-8, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні відповідача - ОСОБА_8 , в якості третьої особи-9, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні відповідача - ОСОБА_9 , в якості третьої особи-10, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні відповідача - ОСОБА_10 та відклав підготовче засідання в межах розумного строку на 13.01.2026.

08.01.2026 прокурор подав до суду клопотання.

Розпорядженням заступника керівника апарату Господарського суду Дніпропетровської області від 06.01.2026 № 21 призначено повторний автоматизований розподіл матеріалів справи № 904/3565/25, у зв`язку з відрахуванням зі штату судді Фещенко Ю.В.

Згідно з витягом з протоколу повторного автоматизованого розподілу судових справ між суддями від 06.01.2026 справу № 904/3565/25 передано судді Мілєвій Ірині Вікторівні.

Суд ухвалою від 09.01.2026 прийняв справу № 904/3565/25 до свого провадження, ухвалив розгляд справи здійснювати за правилами загального позовного провадження та призначив підготовче засідання на 28.01.2026.

28.01.2026 відповідач подав до суду заяву про долучення доказів.

В підготовче засідання 28.01.2026 з`явились прокурор, представники позивача та відповідача.

Суд ухвалою від 28.01.2026 відклав підготовче засідання на 16.02.2026.

16.02.2026 відповідач подав до суду заяву про залишення позову без руху.

В підготовче засідання 16.02.2026 з`явились прокурор, представники позивача та відповідача.

Суд ухвалою від 16.02.2026 відклав підготовче засідання на 02.03.2026.

02.03.2026 прокурор подав до суду заперечення на клопотання про залишення позовної заяви без руху.

В підготовче засідання 02.03.2026 з`явились прокурор, представники позивача, відповідача, представники третіх осіб- 6,7,8,9,10. Представники третіх осіб-1,2,3,4,5 в підготовче засідання не з`явились.

Як вказано вище, 16.02.2026 відповідач подав до суду заяву про залишення позову без руху, в якій зазначив, що позовна заява була подана до суду 02.07.2025. Разом з тим, 09.04.2025 набрав чинності Закон України «Про внесення змін до Цивільного кодексу України щодо посилення захисту прав добросовісного набувача». Вказаним Законом статтю 164 Господарського процесуального кодексу України було доповнено частиною шостою такого змісту: «У разі подання органом державної влади, органом місцевого самоврядування або прокурором позовної заяви про витребування нерухомого майна від добросовісного набувача на користь держави чи територіальної громади до позову додаються документи, що підтверджують внесення на депозитний рахунок суду грошових коштів у розмірі вартості спірного майна, оцінка (експертно-грошова оцінка земельної ділянки) якого здійснена в порядку, визначеному законом, чинна на дату подання позовної заяви». Однак в матеріалах справи відсутні документи, що підтверджують внесення прокурором на депозитний рахунок суду грошових коштів у розмірі вартості спірного майна. На підставі викладеного відповідач просить суд залишити позовну заяву без руху, зобов`язати прокурора та позивача внести на депозитний рахунок Господарського суду Дніпропетровської області грошові кошти у розмірі вартості спірних квартир АДРЕСА_6 , АДРЕСА_7 , АДРЕСА_8 , та АДРЕСА_9 , а також вартості IV під`їзду 2,3,4,5 поверхів (квартири 41-56) житлового будинку по АДРЕСА_5 .

За правилами господарського процесуального законодавства позовна заява за формою та змістом повинна відповідати статтям 162, 163, 164 Господарського процесуального кодексу України.

Як вбачається з матеріалів справи, позовна заява по даній справі про витребування нерухомого майна була подана до господарського суду 02.07.2025.

09.04.2025 набрав чинності Закон України «Про внесення змін до Цивільного кодексу України щодо посилання захисту прав добросовісного набувача» (Закон № 4292-ІХ).

Законом № 4292-ІХ доповнено ст. 390 Цивільного кодексу України частиною п`ятою наступного змісту:

"Суд одночасно із задоволенням позову органу державної влади, органу місцевого самоврядування або прокурора про витребування нерухомого майна від добросовісного набувача на користь держави чи територіальної громади вирішує питання про здійснення органом державної влади або органом місцевого самоврядування компенсації вартості такого майна добросовісному набувачеві.

Суд постановляє рішення про витребування нерухомого майна від добросовісного набувача на користь держави чи територіальної громади, за умови попереднього внесення органом державної влади, органом місцевого самоврядування або прокурором вартості такого майна на депозитний рахунок суду. Перерахування грошових коштів як компенсації вартості нерухомого майна з депозитного рахунку суду здійснюється без пред`явлення добросовісним набувачем окремого позову до держави чи територіальної громади.

Держава чи територіальна громада, яка на підставі рішення суду компенсувала добросовісному набувачеві вартість майна, набуває право вимоги про стягнення виплачених грошових коштів як компенсації вартості майна до особи, з вини якої таке майно незаконно вибуло з володіння власника. Порядок компенсації, передбачений цією частиною, не застосовується щодо об`єктів приватизації, визначених Законом України "Про приватизацію державного житлового фонду".

Для цілей цієї статті під вартістю майна розуміється вартість майна, оцінка (експертно-грошова оцінка земельної ділянки) якого здійснена в порядку, визначеному законом, чинна на дату подання позовної заяви".

Статтю 164 Господарського процесуального кодексу України доповнено частиною шостою такого змісту:

"У разі подання органом державної влади, органом місцевого самоврядування або прокурором позовної заяви про витребування нерухомого майна від добросовісного набувача на користь держави чи територіальної громади до позову додаються документи, що підтверджують внесення на депозитний рахунок суду грошових коштів у розмірі вартості спірного майна, оцінка (експертно-грошова оцінка земельної ділянки) якого здійснена в порядку, визначеному законом, чинна на дату подання позовної заяви".

Частину другу статті 174 Господарського процесуального кодексу України доповнено абзацом третім такого змісту:

"Якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху постановляється з підстави невнесення у визначених законом випадках на депозитний рахунок суду грошових коштів у розмірі вартості спірного майна, оцінка (експертно-грошова оцінка земельної ділянки) якого здійснена в порядку, визначеному законом, чинна на дату подання позовної заяви, суд у такій ухвалі зазначає про обов`язок позивача внести відповідну грошову суму".

Власник майна має право вимагати усунення перешкод у здійсненні ним права користування та розпоряджання своїм майном (ч. 1 ст. 391 Цивільного кодексу України).

Законом № 4292-ІХ статтю 391 Цивільного кодексу України доповнено частиною другою такого змісту: "Якщо органом державної влади або органом місцевого самоврядування, незалежно від того, чи мав такий орган відповідні повноваження, вчинялися будь-які дії, спрямовані на відчуження майна, в результаті яких набувачем такого майна став суб`єкт права приватної власності, спори щодо володіння та/або розпоряджання, та/або користування таким майном відповідним органом державної влади або органом місцевого самоврядування вирішуються на підставі статей 387 і 388 цього Кодексу".

З системного аналізу вказаних норм вбачається, що за наслідками розгляду справи про витребування нерухомого майна від добросовісного набувача на користь держави чи територіальної громади суд виносить рішення про витребування майна виключно за умови попереднього внесення органом державної влади, органом місцевого самоврядування або прокурором вартості такого майна на депозитний рахунок суду. При цьому, приймаючи рішення про витребування майна, суд вирішує питання про здійснення органом державної влади або органом місцевого самоврядування компенсації вартості такого майна добросовісному набувачеві. Перерахування грошових коштів здійснюється без пред`явлення добросовісним набувачем окремого позову до держави чи територіальної громади.

Таким чином, внесення органом державної влади, органом місцевого самоврядування або прокурором вартості спірного майна на депозитний рахунок суду є обов`язковою умовою для подальшого розгляду справи про витребування майна у добросовісного набувача. Невчинення таких дій унеможливлює винесення позитивного рішення у справі та, як наслідок, поновлення порушеного права держави або територіальної громади, за захистом якого звернувся прокурор.

Норми, які зобов`язують вносити вартість спірного нерухомого майна на депозитний рахунок суду, мають компенсаційний та забезпечувальний характер, оскільки їхньою метою є захист порушених прав усіх учасників спірних правовідносин, зокрема й добросовісного набувача. Так, компенсація вартості витребуваного майна матиме місце у випадку задоволення позову та вилучення майна з володіння набувача, який є добросовісним, а позивач (держава або територіальна громада) отримує право зворотної вимоги до особи, з вини якої таке майно незаконно вибуло з володіння власника.

З аналізу вищевказаних норм Закону №4292-IX вбачається, що останні стосуються і підлягають застосуванню при розгляді позовів, предметом яких є витребування нерухомого майна від добросовісного набувача.

При цьому господарський суд наголошує на тому, що питання добросовісного набуття прав на спірний об`єкт набувачем має бути оцінене судом під час судового розгляду справи.

Так, згідно з частиною п`ятою статті 12 Цивільного кодексу України, якщо законом встановлені правові наслідки недобросовісного або нерозумного здійснення особою свого права, вважається, що поведінка особи є добросовісною та розумною, якщо інше не встановлено судом.

Тобто, зазначена норма закріплює презумпцію добросовісності та розумності поведінки особи, яка реалізує своє суб`єктивне право, що може бути спростована лише на підставі встановлених судом обставин у відповідному процесуальному порядку. У контексті норм Господарського процесуального кодексу України спростування зазначеної презумпції можливе виключно на стадії судового розгляду справи по суті, оскільки лише на цій стадії суд досліджує надані сторонами докази, встановлює обставини, які мають значення для правильного вирішення спору, а також здійснює правову оцінку поведінки сторін у межах реалізації ними тих чи інших прав.

Вказане відповідає також загальним засадам господарського судочинства, зокрема, принципам змагальності сторін та рівності учасників процесу перед законом і судом, передбаченим статтями 7, 13 Господарського процесуального кодексу України.

Відтак, якщо суд за результатом розгляду справи дійде висновку про добросовісність набувача, суд буде зобов`язаний застосувати чинний Закон №4292-IX у частині умов та порядку компенсації органом державної влади або органом місцевого самоврядування добросовісному набувачеві вартості нерухомого майна, оцінка (експертно-грошова оцінка земельної ділянки) якого здійснена в порядку, визначеному законом, чинна на дату подання позовної заяви.

Водночас згідно з ч. 13 ст. 238 Господарського процесуального України у разі відмови у задоволенні позову органу державної влади, органу місцевого самоврядування або прокурора про витребування майна від добросовісного набувача на користь держави чи територіальної громади, закриття провадження у справі, залишення позову без розгляду, суд першої інстанції також буде зобов`язаний застосувати чинний Закон №4292-IX, вирішивши питання про повернення позивачу внесених ним на депозитний рахунок суду грошових коштів як компенсації вартості майна, оцінка (експертно-грошова оцінка земельної ділянки) якого здійснена в порядку, визначеному законом, чинна на дату подання позовної заяви, а у разі задоволення позову - про перерахування грошових коштів на користь добросовісного набувача.

Отже, можна прослідкувати наявність причинно-наслідкового зв`язку між необхідністю внесення на депозитний рахунок суду грошових коштів у розмірі вартості спірного майна (доповнена Законом №4292-IX частина шоста статті 164 Господарського процесуального кодексу України) та умов і порядку їх компенсації (доповнена Законом №4292-IX частина тринадцята статті 238 Господарського процесуального кодексу України) при ухваленні рішення судом першої інстанції.

Однак прокурором до позовної заяви взагалі не подано доказів внесення на депозитний рахунок суду грошових коштів у розмірі вартості спірного майна.

Враховуючи викладене, позовна заява подана без додержання вимог ст. 162, 164 Господарського процесуального кодексу України.

Відтак, враховуючи, що за наслідками розгляду цієї справи можливе прийняття судом рішення про витребування спірного майна у набувача, який може бути визнаний судом добросовісним, господарський суд вважає за доцільне клопотання відповідача задовольнити та зобов`язати прокурора надати документи, що підтверджують внесення на депозитний рахунок суду грошових коштів у розмірі вартості спірного майна.

В той же час, оскільки з наявних у матеріалах позовної заяви доказів неможливо встановити вартість спірного майна станом на дату подання позову, з метою визначення суми депозиту, який має бути внесений прокурором на депозитний рахунок суду, суд вважає за необхідне зобов`язати прокурора надати оцінку спірного нерухомого майна, здійснену в порядку, визначеному законом, чинну на дату подання позовної заяви.

Суддя, встановивши, після відкриття провадження у справі, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 162, 164, 172 цього Кодексу, постановляє ухвалу не пізніше наступного дня, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк для усунення недоліків, який не може перевищувати п`яти днів з дня вручення позивачу ухвали (ч. 11 ст. 176 Господарського процесуального кодексу України).

Враховуючи вищевикладене, суд вважає за необхідне залишити позовну заяву без руху.

З урахуванням положень статей 174, 242 Господарського процесуального кодексу України суд вважає за необхідне надати прокурору можливість усунути недоліки позовної заяви в строк до 16.03.2026 включно.

Способом усунення недоліку є подання до суду оцінки вартості спірного нерухомого майна, здійснену в порядку, визначеному законом, чинну на дату подання позовної заяви; надання суду документів, що підтверджують внесення на депозитний рахунок суду грошових коштів у розмірі вартості спірного майна.

На підставі вищевикладеного, керуючись ст. 162, 164, 174, 176, 234 Господарського процесуального кодексу України, суд

УХВАЛИВ:

1. Клопотання Дніпропетровського обласного спеціалізованого ремонтно-будівельного підприємства протипожежних робіт добровільного пожежного товариства України про залишення позовної заяви без руху - задовольнити.

2. Позовну заяву Дніпропетровської обласної прокуратури в інтересах держави в особі Дніпровської міської ради залишити без руху.

3. Запропонувати Дніпропетровській обласній прокуратурі усунути недоліки позовної заяви шляхом подання до суду:

- оцінки вартості спірного нерухомого майна, здійснену в порядку, визначеному законом, чинну на дату подання позовної заяви.

- документів, що підтверджують внесення на депозитний рахунок суду грошових коштів у розмірі вартості спірного майна.

4. Запропонувати прокурору усунути недоліки позовної заяви у строк до 16.03.2026 включно.

5. Роз`яснити, що у випадку невиконання вимог суду про усунення недоліків позовної заяви у встановлений судом строк, заява вважається неподаною і повертається особі, що звернулася із позовною заявою.

Ухвала набирає законної сили 02.03.2026 та не підлягає оскарженню.

Суддя І.В. Мілєва