ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ЧЕРНІВЕЦЬКОЇ ОБЛАСТІ
У Х В А Л А

п р о з а л и ш е н н я п о з о в н о ї з а я в и б е з р о з г л я д у

04 березня 2026 рокум. ЧернівціСправа № 926/4426/25

Господарський суд Чернівецької області у складі судді Ніколаєва Михайла Ілліча,

секретар судового засідання Голіней Я.І.

за участю представників:

від позивача не з`явився

відповідача не з`явився

розглянувши матеріали справи

за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Буковинський»

до відповідача - ОСОБА_1

третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача - Чернівецька міська рада

про застосування наслідків нікчемності правочину

СУТЬ СПОРУ: Товариство з обмеженою відповідальністю «Буковинський» звернулося до Господарського суду Чернівецької області з позовом до Постевки Маріна Георгійовича, в якому просить:

- визнати протиправними дії державного реєстратора Чернівецької міської ради Чернівецької області Карвацької Галини Федорівни щодо прийняття рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень, індексний номер 57174041 від 19.03.2021, про реєстрацію права власності за ОСОБА_1 на об?єкт нерухомого майна нежитлової будівлі літ. «A1-1» загальною площею 276,10 кв.м., що розташована за адресою урочище «Мурару», 7, Байраківської сільської ради Герцаївського району Чернівецької області;

- застосувати наслідки нікчемності правочину, оформленого актом прийому-передачі майна б/н від 18.08.2020, затвердженого Байраківською сільською радою, шляхом скасування державної реєстрації права власності за ОСОБА_1 на об?єкт нерухомого майна нежитлової будівлі літ. «A1-1» загальною площею 276,10 кв.м., що розташована за адресою урочище «Мурару», 7, Байраківської сільської ради Герцаївського району Чернівецької області, номер запису про речове право 41064961 від 17.03.2021, проведеної на підставі рішення державного реєстратора Чернівецької міської ради Чернівецької області Карвацькою Галиною Федорівною про державну реєстрацію прав та їх обтяжень індексний номер 57174041 від 19.03.2021, із закриттям відповідного розділу Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та реєстраційної справи.

Згідно з протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 26.12.2025 позовну заяву передано на розгляд судді Ніколаєву М.І.

Ухвалою суду від 29.12.2025 відкрито загальне провадження у справі та призначено підготовче судове засідання на 29.01.2026.

Ухвалою суду від 29.01.2026 у зв`язку з неявкою представників сторін підготовче судове засідання відкладено на 18.02.2026.

У судове засідання 18.02.2026 представник позивача не з`явився, про причини неявки суд не повідомив, звернувшись при цьому з клопотанням про залучення Чернівецької міської ради до участі у справі в якості третьої особи без самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача.

Ухвалою суду від 18.02.2026 залучено до участі у справі в якості третьої особи без самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача Чернівецьку міську раду та відкладено підготовче судове засідання на 04.03.2026.

03.03.2026 від представника відповідача надійшло клопотання про відкладення розгляду справи на іншу дату.

У судове засідання 04.03.2026 представник позивача не з`явився, про причини неявки суд не повідомив.

Суд встановив, що представник позивача був належним чином повідомлений про дату, час та місце проведення підготовчого засідання, що підтверджується довідкою про доставку електронного листа (ухвала суду від 18.02.2026 року) до їх електронного кабінету в системі ЄСІТС. Документ доставлений до електронного кабінету позивача та його представника: 19.02.2026 об 14:21 годині.

Суд зазначає, що представник позивача, який подав до відповідного суду позовну заяву, вважається обізнаним про розгляд справи у суді та відповідно зобов`язаний дотримуватись обов`язків, покладених на нього частиною 2 статті 42 Господарського процесуального кодексу України. Саме представником позивачема було ініційовано розгляд справи, тому останній повинен проявляти зацікавленість у розгляді справи.

Положеннями статті 226 Господарського процесуального кодексу України унормовано, що суд залишає позов без розгляду за пунктом 4 частини 1 статті 226 Господарського процесуального кодексу України, якщо позивач без поважних причин не подав витребувані судом докази, необхідні для вирішення спору, або позивач (його представник) не з`явився у підготовче засідання чи у судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору.

Судом враховано, що в силу вимог частини першої статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод кожен при вирішенні судом питання щодо його цивільних прав та обов`язків має право на судовий розгляд упродовж розумного строку.

Обов`язок швидкого здійснення правосуддя покладається, в першу чергу, на відповідні державні судові органи. Розумність тривалості судового провадження оцінюється в залежності від обставин справи та з огляду на складність справи, поведінки сторін, предмету спору. Нездатність суду ефективно протидіяти недобросовісно створюваним учасниками справи перепонам для руху справи є порушенням частини першої статті шостої даної Конвенції (§ 66, § 69 рішення Європейського суду з прав людини від 08 листопада 2005 року у справі "Смірнова проти України").

Відповідно до частин першої четвертої статті 13 Господарського процесуального кодексу України судочинство у господарських судах здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених цим Кодексом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених законом. Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних з вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій.

Згідно із статтею 181 Господарського процесуального кодексу України для виконання завдання підготовчого провадження в кожній судовій справі, яка розглядається за правилами загального позовного провадження, проводиться підготовче засідання. Дата і час підготовчого засідання призначаються суддею з урахуванням обставин справи і необхідності вчинення відповідних процесуальних дій. Підготовче засідання має бути розпочате не пізніше ніж через тридцять днів з дня відкриття провадження у справі.

Суд наголошує на тому, що вжиття заходів для ефективного розгляду та вирішення судового спору є обов`язком не тільки для держави, але й для осіб, які беруть участь у справі. Так, Європейський суд з прав людини в рішенні від 07.07.1989 зі справи "Юніон Аліментаріа Сандерс С.А. проти Іспанії" зазначив, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватись від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

Відповідно до частини четверто статті 202 Господарського процесуального кодексу України в разі неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки, суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору.

Відповідно до частини 4 статті 236 Господарського процесуального кодексу України при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

У постановах Верховного Суду у складі об`єднаної палати Касаційного господарського суду від 13.10.2019 у справі №916/3616/15, 05.06.2020 у справі №910/16978/19, від 16.10.2020 у справі №910/8816/19 викладено наступну правову позицію щодо застосування пункту 4 частини 1 статті 226 Господарського процесуального кодексу України.

Обов`язковими умовами для застосування передбачених частиною 4 статті 202, пункту 4 частини 226 Господарського процесуального кодексу України процесуальних наслідків неявки позивача у судове засідання є одночасно його належне повідомлення про час і місце судового засідання та відсутність заяви позивача про розгляд справи за його відсутності.

Отже, правом на залишення позову без розгляду суд наділений у разі неявки належним чином повідомленого позивача, якщо від нього не недійшла заява про розгляд справи за його відсутності і якщо його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.

У разі відсутності у позивача наміру брати участь у судовому засіданні, приписами статей 202, 226 Господарського процесуального кодексу України передбачено подання позивачем заяви про розгляд справи за його відсутності. Тобто право позивача як особи, яка подала позов та зацікавлена в його розгляді, не бути присутнім у судовому засіданні кореспондується з його обов`язком подати до суду відповідну заяву про розгляд справи за його відсутності.

При цьому саме у разі подання позивачем заяви про розгляд справи за його відсутності і якщо його нез`явлення перешкоджає розгляду справи, суд відповідно до вимог статей 120, 121 Господарського процесуального кодексу України може визнати явку позивача обов`язковою та викликати його у судове засідання.

Відповідно до пункту 2 частини 2 статті 202 Господарського процесуального кодексу України, суд відкладає розгляд справи в судовому засіданні в межах встановленого цим Кодексом строку з такої підстави: перша неявка в судове засідання учасника справи, якого повідомлено про дату, час і місце судового засідання, якщо він повідомив про причини неявки, які судом визнано поважними.

Отже, у випадку якщо позивач має намір взяти участь у судовому засіданні, однак не має можливості взяти участь у першому засіданні, він повинен повідомити суд про причини неявки, і у випадку визнання таких причин поважними суд може відкласти розгляд справи.

Стаття 226 Господарського процесуального кодексу України не пов`язує можливість залишення позову без розгляду із стадією судового розгляду та не містять заборони залишення позову без розгляду на стадії підготовчого провадження, натомість пункт 1 частини 2 статті 185 Господарського процесуального кодексу України прямо передбачена можливість постановлення судом ухвали про залишення позовної заяви без розгляду за результатами підготовчого засідання.

Відповідна правова позиція викладена у постановах Верховного Суду від 06.11.2019 у справі №904/2423/18, від 02.12.2020 у справі №914/1531/19, від 22.12.2020 у справі №925/337/19, від 13.01.2021 у справі № 910/4372/20, від 19.01.2023 у справі № 904/6347/21.

Залишення позову без розгляду - це форма закінчення розгляду господарським судом справи без прийняття рішення суду по суті спору у зв`язку з виявленням обставин, які перешкоджають розгляду справи, але можуть бути усунуті в майбутньому, наслідком якої є можливість повторного звернення до суду з тотожним позовом.

Формулювання "суд залишає позов без розгляду", що міститься у частині 4 статті 202 Господарського процесуального кодексу України, та формулювання "суд залишає позов без розгляду", що міститься у пункті 4 частини 1 статті 226 Господарського процесуального кодексу України, виражає імперативну вказівку суду (судді) щодо заборони продовження розгляду справи, щодо завершення судового провадження без винесення рішення (постанова Верховного Суду від 08 квітня 2025 року у справі №907/480/21).

У постанові Верховного Суду від 18.11.2022 у справі № 905/458/21 викладено правові висновки, відповідно до яких право позивача самостійно визначати характер своєї участі в судовому засіданні, зокрема й через неявку до нього, повинне бути здійснене у належний, тобто визначений процесуальним законом спосіб: шляхом подання позивачем до суду клопотання про розгляд справи за його відсутності. Лише, якщо позивач чітко висловив своє волевиявлення через клопотання про розгляд справи за його відсутності та за умови можливості розгляду справи за відсутності позивача в судовому засіданні, можливий судовий розгляд справи за відсутності позивача в судовому засіданні.

Отже, відповідно до частини четвертої статті 202 та пункту 4 частини першої статті 226 Господарського процесуального кодексу України виключенням для обов`язкового залишення позову без розгляду можуть вважатися обставини, якщо позивач подав суду заяву про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору. Тобто, суд розглядає справу по суті за умов, якщо: (1) позивач подав суду заяву про розгляд справи за його відсутності та (2) його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору. При цьому, суд може розглянути можливість вирішення спору за відсутності позивача (з`ясувати, чи не перешкоджає нез`явлення позивача вирішенню спору) лише якщо від позивача надійшло клопотання про такий розгляд (про розгляд справи за відсутності позивача). У разі, якщо від позивача до суду не надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, суд не має права розглядати справу, а тому не зобов`язаний надавати оцінку наявності такої можливості.

Верховний Суд у складі суддів об`єднаної палати Касаційного господарського суду у постанові від 17.03.2023 у справі №910/17906/21, не вбачав підстав для відступлення від висновку (уточнення висновку), викладеного у постанові Верховного Суду від 18.11.2022 у справі № 905/458/21, щодо застосування частини четвертої статті 202 та пункту 4 частини першої статті 226 ГПК України, а також зазначив, що системний аналіз змісту частини четвертої статті 202 та пункту 4 частини першої статті 226 ГПК України свідчить про те, що процесуальним наслідком неявки позивача в судове засідання є залишення позову без розгляду.

Правове значення для прийняття судом рішення про залишення позову без розгляду з підстави нез`явлення позивача у судове засідання, передбаченої цими нормами процесуального права, має одночасна наявність таких обставин, так звані умови для залишення позову без розгляду у випадку неявки позивача в судове засідання:

1) належне повідомлення судом позивача про час і місце судового засідання;

2) неявка позивача в судове засідання або неповідомлення позивачем суду причин його неявки в судове засідання;

3) неподання позивачем суду заяви про розгляд справи за його відсутності.

Слід врахувати, що відповідно до ч.3 ст.177 ГПК України підготовче провадження має бути проведене протягом шістдесяти днів з дня відкриття провадження у справі. У виняткових випадках для належної підготовки справи для розгляду по суті цей строк може бути продовжений не більше ніж на тридцять днів за клопотанням однієї із сторін або з ініціативи суду.

Згідно із статтею 181 ГПК України для виконання завдання підготовчого провадження в кожній судовій справі, яка розглядається за правилами загального позовного провадження, проводиться підготовче засідання. Дата і час підготовчого засідання призначаються суддею з урахуванням обставин справи і необхідності вчинення відповідних процесуальних дій. Підготовче засідання має бути розпочате не пізніше ніж через тридцять днів з дня відкриття провадження у справі.

Відповідно до ч.1 ст.195 ГПК України суд має розпочати розгляд справи по суті не пізніше ніж через шістдесят днів з дня відкриття провадження у справі, а у випадку продовження строку підготовчого провадження - не пізніше наступного дня з дня закінчення такого строку.

Провадження у справі було відкрито 29.12.2025, а отже, строк підготовчого провадження сплинув 01.03.2023. З клопотаннями про продовження строку підготовчого засідання сторони не звертались, що свідчить про закінчення встановлених законом строків розгляду справи.

Суд звертає увагу, що справа перебуває в провадженні з 29.12.2025, проте представник позивача жодного разу у судове засідання не з`явився, про причини неявки суд не повідомляв.

Враховуючи вищевикладене суд залишає позовну заяву без розгляду на підставі пункту 4 частини 1 статті 226 Господарського процесуального кодексу України.

Керуючись пунктом 4 частини 1 статті 226 та статтями 232, 234, 235 Господарського процесуального кодексу України, суд

П О С Т А Н О В И В:

Позов Товариства з обмеженою відповідальністю «Буковинський» до Постевки Маріна Георгійовича про застосування наслідків нікчемності правочину залишити без розгляду.

Ухвала набирає законної сили та може бути оскаржена до Західного апеляційного господарського суду в строк та порядку, встановленому ст. ст. 235, 255, 256, 257 ГПК України.

Інформацію по справі можна отримати на сторінці суду на офіційному вебпорталі судової влади України в мережі Інтернет за вебадресою:://cv.arbitr.gov.ua/sud5027/.

Повний текст ухвали складено та підписано 05.03.2026.

Суддя М.І. Ніколаєв