УХВАЛА

про залучення третьої особи та відкладення підготовчого засідання

м. Київ

18.02.2026Справа № 910/13252/25

Господарський суд міста Києва у складі судді Селівона А.М., при секретарі судового засідання Колосовій О.П., розглянувши в порядку загального позовного провадження матеріали господарської справи

за позовом гр. ОСОБА_1 АДРЕСА_1 (місце реєстрації: АДРЕСА_2 )

до Товариства з обмеженою відповідальністю "СЕРВІССНАБ" вул. Космічна, 8/2, м. Київ, 02192

треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмету спору на стороні відповідача:

1. Приватний виконавець виконавчого округу міста Києва Шарков Олександр Олександрович (04053, м. Київ, провулок Бехтерівський, 4-Б, офіс 2);

2. Приватний виконавець виконавчого округу міста Києва Бандола Олександр Олександрович (04116, м. Київ, вул. Коперніка, буд. 3)

про зняття арешту з майна

представники сторін:

від позивача: Калачик В.В. (в режимі ВКЗ)

від відповідача: не з`явився.

від третіх осіб: не з`явились.

ОБСТАВИНИ СПРАВИ:

Гр. ОСОБА_1 звернувся до Господарського суду міста Києва з позовною заявою до Товариства з обмеженою відповідальністю "СЕРВІССНАБ", згідно якої просить суд зняти арешт та інші обмеження щодо автомобіля марки HAVAL, модель Н6, 2020 року випуску, шасі (кузов, рама) НОМЕР_1 , державний реєстраційний номер НОМЕР_2 , накладені Приватним виконавцем виконавчого округу міста Київ Шарковим О.О. в межах виконавчого провадження № 67645698 та Приватним виконавцем виконавчого округу міста Київ Бандолою О.О. в межах виконавчого провадження № 69594102.

В обґрунтування позовних вимог позивач посилається на порушення його прав користування і розпорядження вказаним транспортним засобом, право власності на який набуто гр. ОСОБА_1 згідно рішення Господарського суду міста Києва від 10.02.2025 року у справі № 910/14716/24 за позовом ОСОБА_1 до ТОВ "СЕРВІССНАБ" про звернення стягнення на предмет застави та визнання права власності, яке набрало законної сили та на підставі якого позивач позбавлений можливості здійснити оформлення та перереєстрацію автомобіля на своє ім`я через наявність арештів, накладених в межах виконавчих проваджень № 67645698 та № 69594102 щодо боржника та попереднього власника - ТОВ "СЕРВІССНАБ".

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 27.11.2025 було прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження у справі № 910/13252/25, розгляд вирішено здійснювати в порядку загального позовного провадження. Підготовче засідання у справі призначено на 17.12.25. Зобов`язано позивача надати суду в строк до 12.12.2025 року: належні та допустимі докази на підтвердження пов`язаності виконавчих проваджень № 67645698, № 69594102 та стягувачів за ними з обставинами виконання договору кредитної лінії № 176/20 від 23.12.2020 року та договору застави транспортного засобу № 176/20-3-2 від 04.02.2021 року, на підставі яких позивачем набуто право власності на автомобіль згідно рішення суду у справі № 910/14716/24; письмові пояснення щодо можливості розгляду даного спору господарським судом з урахуванням останніх правових позицій Верховного Суду з даного питання.

У підготовчому засіданні 17.12.2025 року протокольною ухвалою було оголошено перерву до 22.01.2026 року.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 22.01.2026 відкладено підготовче засідання у справі на 18.02.26. Залучено до участі у справі як третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог щодо предмету спору на стороні відповідача: Приватного виконавця виконавчого округу міста Києва Шаркова Олександра Олександровича; Приватного виконавця виконавчого округу міста Києва Бандолу Олександра Олександровича. Встановлено третім особам строк для подання пояснень щодо суті спору, а також інформації про стан виконавчих проваджень - протягом 5 днів з моменту отримання даної ухвали, надавши суду докази надсилання учасникам справи копій зазначених пояснень.

В підготовчому засіданні 18.02.2026 року уповноважений представник позивача приймав участь в режимі відеконференції.

Уповноважені представники відповідача та треті особи у підготовче засідання 18.02.2026 не з`явились.

Відповідно до частини 11 статті 242 ГПК України якщо учасник справи має електронний кабінет, суд надсилає всі судові рішення такому учаснику в електронній формі виключно за допомогою Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи чи її окремої системи (модуля), що забезпечує обмін документами. У разі відсутності в учасник справи електронного кабінету суд надсилає всі судові рішення такому учаснику в паперовій формі рекомендованим листом з повідомленням про вручення.

Треті особи про дату, час і місце проведення судового засідання відповідно до норм ст. 6 ГПК України повідомлені належним чином в електронному кабінеті шляхом надсилання копії ухвали суду від 22.01.2026 про залучення третьої особи та відкладення підготовчого засідання, факт отримання якої 30.01.2026 підтверджується наявними в матеріалах справи повідомленнями про доставку електронних листів до електронного кабінету учасників справи.

Суд зазначає, що Законом України "Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо обов`язкової реєстрації та використання електронних кабінетів в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами" від 29.06.2023, який набрав чинності 21.07.2023 та введений в дію 18.10.2023, внесено зміни до ряду статей ГПК України.

Так, відповідно до частини 6 статті 6 ГПК України адвокати, нотаріуси, державні та приватні виконавці, арбітражні керуючі, судові експерти, органи державної влади та інші державні органи, органи місцевого самоврядування, інші юридичні особи реєструють свої електронні кабінети в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, в обов`язковому порядку. Інші особи (це, зокрема, фізичні особи, у тому числі фізичні особи-підприємці) реєструють свої електронні кабінети в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, в добровільному порядку.

При цьому судом встановлено відсутність у відповідача зареєстрованого електронного кабінету, у зв`язку з чим з метою повідомлення останнього про оголошення перерви в підготовчому засіданні у справі № 910/13252/25, на виконання приписів Господарського процесуального кодексу України ухвала суду від 22.01.2026 була направлена судом рекомендованим листом з повідомленням про вручення на адресу відповідача: 02192, м. Київ, вул. Космічна, буд. 8/2.

Згідно пункту 5 частини 6 статті 242 Господарського процесуального кодексу України днем вручення судового рішення є день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про відмову отримати копію судового рішення чи відмітки про відсутність особи за адресою місцезнаходження, яка зареєстрована у встановленому законом порядку, якщо ця особа не повідомила суду іншої адреси.

Проте, ухвала суду від 22.01.2026, направлена на адресу відповідача була повернута до суду з відміткою про неможливість вручення у зв`язку з відсутністю адресата за зазначеною адресою.

Електронні адреси та/або інші поштові адреси, за якими можна встановити місцезнаходження третіх осіб, матеріали справи не містять та суду невідомі.

В той же час судом згідно відомостей з Єдиного державного реєстру юридичних осіб та фізичних осіб-підприємців встановлено відповідність адреси місцезнаходження відповідача зазначеній на конверті.

Суд зазначає, що до повноважень господарських судів не віднесено установлення фактичного місцезнаходження юридичних осіб або місця проживання фізичних осіб - учасників судового процесу на час вчинення тих чи інших процесуальних дій. Тому відповідні процесуальні документи надсилаються господарським судом згідно з поштовими реквізитами учасників судового процесу, наявними в матеріалах справи.

Враховуючи вище викладене, господарський суд зазначає, що відповідач не був позбавлений права та можливості ознайомитися з усіма ухвалами суду в Єдиному державному реєстрі судових рішень за посиланням: https://reyestr.court.gov.ua/.

Окрім цього, згідно ч. 7 ст. 120 ГПК України учасники судового процесу зобов`язані повідомляти суд про зміну свого місцезнаходження чи місця проживання під час розгляду справи. У разі відсутності заяви про зміну місця проживання ухвала про повідомлення чи виклик надсилається учасникам судового процесу, які не мають електронного кабінету та яких неможливо сповістити за допомогою інших засобів зв`язку, що забезпечують фіксацію повідомлення або виклику, за останньою відомою суду адресою і вважається врученою, навіть якщо відповідний учасник судового процесу за цією адресою більше не знаходиться або не проживає чи не перебуває.

З огляду на вищевикладене суд констатує, що ним вчинено всі необхідні та можливі заходи з метою встановлення місцезнаходження відповідача та повідомлення його про розгляд справи судом.

Судом повідомлено, що до початку засідання через систему «Електронний суд» надійшли: 09.02.2026 від третьої особи 2 - пояснення у справі б/н від 09.02.2026, 17.02.2026 від представника позивача - заява б/н від 16.02.2026 про зміну предмета позову та залучення третіх осіб.

Вказані документи судом долучені до матеріалів справи.

Будь - яких інших заяв та клопотань процесуального характеру, окрім наявних в матеріалах справи, від сторін на час проведення підготовчого засідання 18.02.2026 року до суду не надходило.

Розглянувши в судовому засіданні 18.02.2026 року заяву позивача б/н від 16.02.2026 року в частині зміни предмету позовних вимог суд зазначає, що відповідно до ч.1, 2 ст. 13 та ч. 2 ст. 14 Господарського процесуального кодексу України судочинство у господарських судах здійснюється на засадах змагальності сторін і учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених цим Кодексом. Учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд. Таке право мають також особи, в інтересах яких заявлено вимоги, за винятком тих осіб, які не мають процесуальної дієздатності.

Наразі, судом встановлено, що в поданій 17.02.2026 року заяві б/н від 16.02.2026 року позивач, окрім первісно заявлених в позовній заяві обтяжень, зазначає, що відповідно до витягів з Державного реєстру обтяжень рухомого майна, на автомобіль HAVAL H6 2020 року випуску, VIN НОМЕР_1 , накладено арешт за обтяженням №30086625, зареєстрованим приватним виконавцем Гненним Д.А. (ВП №70017051), а також обтяженням №30249131, зареєстрованим Дніпровським відділом державної виконавчої служби у місті Києві. У зв`язку з цим позивач просить суд додатково зняти ці арешти та інші обмеження щодо зазначеного автомобіля, зокрема: обтяження №30086625, зареєстроване приватним виконавцем Гненним Д.А., та обтяження №30249131, зареєстроване Дніпровським відділом державної виконавчої служби у місті Києві Київського міжрегіонального управління Міністерства юстиції України.

Частиною 3 ст. 46 Господарського процесуального кодексу України передбачено, що до закінчення підготовчого засідання позивач має право змінити предмет або підстави позову шляхом подання письмової заяви. У справі, що розглядається за правилами спрощеного позовного провадження зміна предмета або підстав позову допускається не пізніше ніж за п`ять днів до початку першого судового засідання у справі.

Суд зазначає, що предметом позову є матеріально правова вимога про захист порушеного чи оспорюваного права або охоронюваного законом інтересу до відповідача, що кореспондується зі способами захисту цього права чи інтересу, передбаченими ст. 16 Цивільного кодексу України та ст. 20 Господарського кодексу України.

Підставу позову становлять обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги щодо захисту права та охоронюваного законом інтересу.

Зміна предмета позову означає зміну вимоги, з якою позивач звернувся до відповідача, а зміна підстав позову це зміна обставин, на яких ґрунтується вимога позивача. Одночасна зміна і предмета і підстав позову не допускається, оскільки в разі одночасної зміни предмета та підстав позову фактично виникає нова матеріально-правова вимога позивача, яка обґрунтовується іншими обставинами, що за своєю суттю - вже новий позов. Такі вимоги можуть бути предметом лише іншого самостійного (окремого) позову, що подається в передбаченому ГПК України порядку.

При цьому суд наголошує, що формулювання позовних вимог відноситься до виключної компетенції позивача у справі, оскільки згідно ст. 14 ГПК України за принципом диспозитивності учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд.

З огляду на те, що зміна предмету позову є правом позивача, передбаченим ст. 46 Господарського процесуального кодексу України, не суперечить законодавству та не порушує чиї-небудь права та охоронювані законом інтереси, а також зважаючи на те, що відповідна заява подана до суду до закінчення підготовчого засідання у справі, заява позивача приймаються судом до розгляду, у зв`язку з чим має місце новий предмет позову, з урахуванням якого здійснюється подальший розгляд спору.

Крім того, розглянувши в судовому засіданні 18.02.2026 року клопотання позивача в частині залучення до участі у справі третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог щодо предмету спору на стороні відповідача Приватного виконавця виконавчого округу м. Києва Гненного Дмитра Анатолійовича та Дніпровський відділ державної виконавчої служби у місті Києві Київського міжрегіонального управління Міністерства юстиції України, суд встановив, що зазначене клопотання обґрунтоване тим, що додаткові обтяження спірного рухомого майна зареєстровані вказаними виконавцями, у зв`язку з чим їх участь у справі є необхідною для повного, всебічного та об`єктивного вирішення спору.

Суд зазначає, що відповідно до ст. 50 Господарського процесуального кодексу України треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору, можуть вступити у справу на стороні позивача або відповідача до закінчення підготовчого провадження у справі або до початку першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження, у разі коли рішення у справі може вплинути на їхні права або обов`язки щодо однієї із сторін. Їх може бути залучено до участі у справі також за заявою учасників справи. Якщо суд при вирішенні питання про відкриття провадження у справі або при підготовці справи до розгляду встановить, що рішення господарського суду може вплинути на права та обов`язки осіб, які не є стороною у справі, суд залучає таких осіб до участі у справі як третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору.

Суд зазначає, що метою участі третіх осіб у справі є обстоювання ними власних прав і законних інтересів, на які може справити вплив рішення чи ухвала суду.

Третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору, виступає в процесі на боці тієї сторони, з якою в неї існують певні правові відносини.

Допущення або залучення третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог, до участі у справі вирішується господарським судом з урахуванням того, чи є у цієї особи юридичний інтерес до даної справи.

Що ж до наявності юридичного інтересу у третьої особи, то у вирішенні відповідного питання суд має з`ясовувати, чи буде у зв`язку з прийняттям судового рішення з даної справи таку особу наділено новими правами чи покладено на неї нові обов`язки, або змінено її наявні права та/або обов`язки, або позбавлено певних прав та/або обов`язків у майбутньому.

Про залучення третіх осіб до участі у справі суд постановляє ухвалу, в якій зазначає, на які права чи обов`язки такої особи та яким чином може вплинути рішення суду у справі (ч. 4 ст. 50 ГПК України).

З урахуванням наведеного, предмета даного спору та змісту позовних вимог, а також з метою належного захисту прав і законних інтересів осіб, на які може вплинути судове рішення чи ухвала у справі, зважаючи на те, що відповідно до матеріалів справи у межах виконавчих проваджень накладено арешт на рухоме майно, яке є предметом позову, суд дійшов висновку про необхідність залучення до участі у справі Приватного виконавця виконавчого округу міста Києва Гненного Дмитра Анатолійовича (РНОКПП НОМЕР_3 ) та Дніпровський відділ державної виконавчої служби у місті Києві Київського міжрегіонального управління Міністерства юстиції України () як третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідача, оскільки рішення у цій справі може вплинути на їхні права та/або обов`язки щодо однієї зі сторін.

Суд звертає увагу, що одним із елементів поняття справедливого судового розгляду є принцип рівності сторін, який також включає принцип змагальності процесу, що полягає у наданні рівних процесуальних можливостей сторонам у захисті їхніх прав і законних інтересів.

За приписами ст. 7 ГПК України господарський суд зобов`язаний забезпечити процесуальну рівність сторін. При цьому суд повинен: не допускати процесуальних переваг однієї сторони перед іншою; однаково вимагати від сторін виконання їхніх процесуальних обов`язків; однаковим чином застосовувати до сторін заходи процесуальної відповідальності.

У п. 87 рішення Європейського суду з прав людини у справі "Салов проти України" (Заява № 65518/01) від 06.09.2005 викладено правову позицію, відповідно до якої принцип змагальності процесу означає, що кожній стороні повинна бути надана можливість ознайомитися з усіма доказами та зауваженнями, наданими іншою стороною, і відповісти на них (рішення у справі Ruiz-Mateos). Тобто, невід`ємним принципом права на змагальний судовий процес є надання кожній стороні в судовому провадженні можливості розглянути й оспорити будь-який доказ чи твердження, наведені з метою справити вплив на рішення суду.

Суд зазначає, що завданням підготовчого провадження, виходячи із змісту ст. 177 ГПК України є: остаточне визначення предмета спору та характеру спірних правовідносин, позовних вимог та складу учасників судового процесу; з`ясування заперечень проти позовних вимог; визначення обставин справи, які підлягають встановленню, та зібрання відповідних доказів; вирішення відводів; визначення порядку розгляду справи; вчинення інших дій з метою забезпечення правильного, своєчасного і безперешкодного розгляду справи по суті.

З метою виконання визначеного у ст. 177 ГПК України завдання підготовчого провадження суд вчиняє передбачені ч. 2 ст. 182 ГПК України дії, необхідні для забезпечення правильного і своєчасного розгляду справи по суті.

Відповідно до ч.ч. 1, 2 ст. 183 Господарського процесуального кодексу України підготовче засідання проводиться за правилами, передбаченими статтями 196 - 205 цього Кодексу, з урахуванням особливостей підготовчого засідання, встановлених цією главою.

Суд відкладає підготовче засідання в межах визначеного цим Кодексом строку підготовчого провадження у випадках: 1) визначених частиною другою статті 202 цього Кодексу (наслідки неявки в судове засідання учасника справи); 2) залучення до участі або вступу у справу третьої особи, заміни неналежного відповідача, залучення співвідповідача; 3) в інших випадках, коли питання, визначені частиною другою статті 182 цього Кодексу, не можуть бути розглянуті у даному підготовчому засіданні.

Разом з тим суд зазначає, що в силу вимог частини 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, ратифікованої Законом України від 17 липня 1997 року № 475/97-ВР, кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення.

Розумним, зокрема, вважається строк, що є об`єктивно необхідним для виконання процесуальних дій, прийняття процесуальних рішень та розгляду і вирішення справи з метою забезпечення своєчасного (без невиправданих зволікань) судового захисту.

При цьому розумність тривалості судового розгляду має визначатися з огляду на обставини справи та наступні критерії: правова та фактична складність справи, поведінка заявника, інших учасників справи та компетентних органів, а також важливість предмета позову для заявника у справі (справи "Фрідлендер проти Франції", "Федіна проти України", "Матіка проти Румунії", "Літоселітіс проти Греції").

Європейський суд з прав людини в рішенні у справі "Броуган (Brogan) та інші проти Сполученого Королівства" зазначив, що очевидно, для кожної справи буде свій прийнятний строк, і встановлення кількісного обмеження, чинного для будь-якої ситуації, було б штучним. Суд неодноразово визнавав, що неможливо тлумачити поняття розумного строку як фіксовану кількість днів, тижнів тощо (рішення у справі "Штеґмюллер проти Авторії"). Таким чином, у кожній справі постає питання оцінки, що залежатиме від конкретних обставин.

Окрім того, суд звертає увагу на введення з 24.02.2022 військового стану в Україні через агресію Російської Федерації проти України, а також, відповідно, спричинені внаслідок дій країни-агресора випадки оголошення повітряних тривог, планового/аварійного відключення енерго-, водопостачання в місті Києві та інших містах.

Враховуючи вищевикладене та у зв`язку з залученням до участі у справі третіх осіб, з метою надання сторонам можливості реалізувати принцип змагальності, рівності всіх учасників процесу перед законом та судом, забезпечення участі представників у судовому засіданні та надання додаткових доказів в обґрунтування заявлених вимог та заперечень, а також з метою всебічного, повного і об`єктивного розгляду в судовому процесі всіх обставин справи, оцінки та дослідження доказів, суд доходить висновку про необхідність відкладення підготовчого засідання у справі в межах розумного строку та з урахуванням графіку судових засідань.

Керуючись ст.ст. 50, 177, 179, 181, 183, 233-235 Господарського процесуального кодексу України, суд

УХВАЛИВ:

1. Підготовче засідання у справі відкласти на 18.03.26 о 14:45 год. Засідання відбудеться у приміщенні Господарського суду міста Києва за адресою: м. Київ, вул. Богдана Хмельницького, 44- Б, зал № 3 .

2. Повідомити про судове засідання учасників справи. У відповідності до ст. 60 ГПК України сторонам надати документи, що підтверджують повноваження представників учасників справи.

3. Заяву позивача - гр. ОСОБА_1 про залучення до участі у справі третіх осіб задовольнити.

4. Залучити до участі у справі як третіх осіб 3, 4, які не заявляють самостійних вимог щодо предмету спору на стороні відповідача:

- Приватного виконавця виконавчого округу міста Києва Гненного Дмитра Анатолійовича (03040, м. Київ, Голосіївський проспект, 86/1, РНОКПП НОМЕР_3 );

- Дніпровський відділ державної виконавчої служби у місті Києві Київського міжрегіонального управління Міністерства юстиції України (02100, Україна, м. Київ, вул. Тороповського Георгія, будинок 39, ).

5. Встановити третім особам 3, 4 строк для подання пояснень щодо суті спору, а також інформації про стан виконавчих проваджень - протягом 5 днів з моменту отримання даної ухвали, надавши суду докази надсилання учасникам справи копій зазначених пояснень.

6. Повторно встановити третій особі 1 - Приватному виконавцю виконавчого округу міста Києва Шаркову Олександру Олександровичу строк для подання пояснень щодо суті спору, а також інформації про стан виконавчих проваджень - протягом 5 днів з моменту отримання даної ухвали, надавши суду докази надсилання учасникам справи копій зазначених пояснень.

7. Повідомити учасників справи, що додаткові письмові докази, висновки експертів, клопотання, заяви, пояснення можуть бути подані до суду у строк до 12.03.2026 року (включно) з дотриманням вимог до форми та змісту заяв з процесуальних питань, встановлених статтею 170 Господарського процесуального кодексу України, а також з урахуванням основних засад (принципів) господарського судочинства, зокрема, змагальності та рівності всіх учасників процесу перед законом та судом.

8. Попередити учасників судового процесу про неприпустимість зловживання процесуальними правами, визначеного ст. 43 Господарського процесуального кодексу України, ухилення від вчинення дій, покладених господарським судом на сторону, а також невиконання процесуальних обов`язків та створення протиправних перешкод у здійсненні судочинства, та, відповідно, можливість застосування заходів процесуального примусу з підстав та в порядку, визначеному главою 9 ГПК України.

9. Звернути увагу учасників справи на процесуальні права та обов`язки, передбачені ст. 46 ГПК України, зокрема в частині строків подання до суду заяв про збільшення/зменшення позовних вимог, зміни предмету або підстави позову та доказів направлення копій таких заяв та доданих до них документів іншим учасникам справи, а також щодо наслідків неподання таких доказів суду (ч.ч. 2, 3, 5 ст. 46 ГПК України).

10. Звернути увагу сторін, що збирання доказів у господарських справах не є обов`язком суду, крім випадків, встановлених ГПК України (ч. 1 ст. 14 ГПК України).

11. Також суд наголошує на необхідності дотримання вимог частини 6 статті 6 ГПК України в частині обов`язкової реєстрації електронного кабінету в Єдиній судовій інформаційно - телекомунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, та можливості ознайомлення з матеріалами справи через Єдину судову інформаційно-телекомунікаційну систему або її окрему підсистему (модуль), що забезпечує обмін документами, а також зазначає про процесуальні наслідки, передбачені ГПК України, невчинення відповідних дій щодо реєстрації електронного кабінету.

12. Ухвала набирає законної сили з моменту її оголошення та оскарженню не підлягає.

Суддя А.М.Селівон