номер провадження справи 4/2/26
ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ЗАПОРІЗЬКОЇ ОБЛАСТІ
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

19.03.2026 Справа № 908/3971/25

м.Запоріжжя Запорізької області

Суддя Зінченко Наталя Григорівна, розглянувши в порядку спрощеного позовного провадження без виклику представників сторін справу

за позовом Керівника Мелітопольської окружної прокуратури Запорізької області, (69002, м. Запоріжжя, вул. Залізнична, буд. 17) в інтересах держави в особі органу, уповноваженого державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах, Державної екологічної інспекції Південного округу (Запорізька та Херсонська області), (69035, м. Запоріжжя, вул. Незалежної України, буд. 72А)

до відповідача Приватного акціонерного товариства фармацевтична фабрика «ВІОЛА», (69063, м. Запоріжжя, вул. Академіка Амосова, буд. 75)

про стягнення 46503,20 грн. збитків

30.12.2025 через підсистему «Електронний суд» ЄСІКС до Господарського суду Запорізької області надійшла позовна заява вих. № 55-4285вих-25, сформована в підсистемі «Електронний суд» ЄСІКС від 30.12.2025, (вх. № 4406/08-07/25 від 30.12.2025) Керівника Мелітопольської окружної прокуратури Запорізької області в інтересах держави в особі органу, уповноваженого державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах, Державної екологічної інспекції Південного округу (Запорізька та Херсонська області), м. Запоріжжя до Приватного акціонерного товариства фармацевтична фабрика «ВІОЛА», м. Запоріжжя про стягнення 46503,20 грн. збитків, завданих внаслідок наднормативного викиду забруднюючих речовин в атмосферне повітря.

Згідно Протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 30.12.2025 справу № 908/3971/25 за вищевказаною позовною заявою розподілено судді Зінченко Н.Г.

Ухвалою господарського суду Запорізької області від 08.01.2026 позовну заяву прийнято до розгляду та відкрито провадження у справі № 908/3971/25 в порядку спрощеного позовного провадження, присвоєно справі номер провадження 4/2/26, вирішено здійснювати розгляд справи без повідомлення (виклику) учасників справи.

Указом Президента України № 64/2022 від 24.02.2022 у зв`язку з військовою агресією Російської Федерації проти України, на підставі пропозиції Ради національної безпеки і оборони України, відповідно до пункту 20 частини першої статті 106 Конституції України, Закону України «Про правовий режим воєнного стану» постановлено ввести в Україні воєнний стан із 05 години 30 хвилин 24 лютого 2022 року строком на 30 діб.

Наразі строк, на який введено в Україні режим воєнного стану, продовжений до 04.05.2026 включно.

Позов заявлено з тих підстав, що позивачем проведено позапланову перевірку дотримання вимог природоохоронного законодавства Украі?ни Приватного акціонерного товариства фармацевтична фабрика «Віола» за результатами якої встановлено, що стаціонарними джерелами викидів забруднюючих речовин №№22, 23, 24, 25 промислового маи?данчику № 1 ПрАТ ФФ «Віола», здійснюються викиди забруднюючих речовин в атмосферне повітря без дозволу спеціально уповноваженого органу виконавчої влади, що є порушенням ст. ст. 10, 11 Закону України «Про охорону атмосферного повітря». Сума заподіяних державі збитків промислового маи?данчику за період з15.05.2020 по 28.03.2021 становить 46503,20 грн. Просить позов задовольнити повністю.

Ухвалою суду від 08.01.2026у справі № 908/3971/25 відповідачу запропоновано у строк до 26.01.2026, але не пізніше 15 днів з дня отримання ухвали суду, подати відзив на позовну заяву і всі можливі докази у підтвердження його заперечень проти позову або його визнання, а також до 20.02.2026, але не пізніше 10 днів з дня отримання від позивача відповіді на відзив на позовну заяву, подати до суду та направити на адресу прокурора та позивачів заперечення на відповідь на відзив. Прокурору та позивачу цією ж ухвалою суду запропоновано у строк до 09.02.2026 подати суду відповідь на відзив на позовну заяву.

22.01.2026 до служби діловодства господарського суду Запорізької області від Приватного акціонерного товариства фармацевтична фабрика «ВІОЛА» подано Відзив на позовну заяву №23 від 16.01.2026 (вх. № 1675/08-08/26 від 22.01.2026). Відповідач заявлені вимоги вважає необґрунтованими і недоведеними. Заперечуючи проти заявлених вимог, відповідач у відзиві на позовну заяву зазначив, що при здійсненні позапланової перевірки порушено вимоги Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» від 5 квітня 2007 року №877-V. Вважає, що в порушення п.2.9 Методики в Акті від 17.02.2022 №90-06/1-11/22 не зазначений час роботи джерела викиду в режимі наднормативного викиду в годинах. Розрахунок збитків за наднормативний викид забруднюючих речовин в атмосферне повітря виконано та підписано 10.04.2023 державним інспектором з охорони навколишнього природного середовища Південного округу (Запорізька та Херсонська області) Яною Романюк, тобто особою, яка не була направлена та не брала участі у проведенні позапланового заходу державного нагляду (контролю) у період з 04.02.2022 по 17.02.2022. Жодного припису, розпорядження, іншого розпорядчого документу, вимоги, претензії про стягнення 46503,20 грн. збитків ані протягом п?яти робочих днів з дня завершення здійснення заходу державного нагляду (контролю), ані на момент підготовки відзиву на адресу ПрАТ ФФ «ВІОЛА» не направлялось. Крім того, відповідач вважає, що розрахунок збитків виконано з порушеннями Методики розрахунку розмірів відшкодування збитків, які заподіяні державі в результаті наднормативних викидів забруднюючих речовин в атмосферу, затвердженої наказом Міністерства енергетики та захисту довкілля України від 28.04.2020 №277. Також, зауважив, що запит Позивача від 13.03.2023 про надання протягом 15 календарних днів з моменту отримання запиту інформаціі? про фактичні години роботи стаціонарних джерел викидів № № 22, 23, 25 за період з 15.05.2020 по 28.03.2021 включно надіи?шов на адресу ПрАТ ФФ «Віола» 27.03.2023. На підставі викладеного, відповідач вважає, що позовні вимоги у даній справі задоволенню не підлягають, а тому просить суд в позові відмовити повністю.

29.01.2026 через підсистему «Електронний суд» Керівником Мелітопольської окружної прокуратури Запорізької області подано господарському суду Запорізької області відповідь на відзив на позовну заяву № 55-605вих-26 від 28.01.2026 (вх. № 2251/08-08/26 від 29.01.2026).У відповіді на відзив прокурор зауважив, що Державна екологічна інспекція діяла в межах наданих законом повноважень, здійснюючи державний нагляд у сфері охорони навколишнього природного середовища, зокрема проводячи перевірки та визначаючи розмір шкоди, заподіяної державі. Позапланова перевірка ПрАТ ФФ «Віола» проведена у встановленому порядку, а складений за її результатами акт підписаний представником підприємства без зауважень, що спростовує доводи відповідача про порушення процедури її проведення. Під час перевірки встановлено, що підприємство у період з 15.05.2020 по 28.03.2021 здійснювало викиди забруднюючих речовин в атмосферне повітря стаціонарними джерелами без відповідного дозволу. Цей факт підтверджується актом перевірки, протоколом про адміністративне правопорушення та постановою про накладення штрафу, який був сплачений, що свідчить про наявність порушення. Розрахунок збитків проведено відповідно до чинної Методики, при цьому законодавство не вимагає, щоб його здійснював саме інспектор, який проводив перевірку. Строк для такого розрахунку законодавством не встановлений, а позов подано в межах загальної позовної давності. Оскільки відповідач не надав інформацію про фактичний час роботи джерел викидів, Інспекція правомірно здійснила розрахунок із урахуванням їх роботи 24 години на добу. Отримання підприємством дозволу у 2021 році не звільняє його від обов`язку відшкодувати шкоду, заподіяну державі внаслідок здійснення викидів без дозволу.

03.02.2026 через підсистему «Електронний суд» Державною екологічною інспекцією Південного округу(Запорізька та Херсонська області) подано відповідь на відзив на позовну заяву б/н(вх. № 2622/08-08/26 від 03.02.2026).У відповіді на відзив позивач зазначив, що посилання відповідача на обов`язок Інспекції видати припис чи інший розпорядчий документ є помилковими, оскільки такі документи застосовуються для усунення порушень, тоді як у даному випадку предметом спору є відшкодування шкоди, завданої державі. Розрахунок збитків здійснено відповідно до Методики № 277. Законодавством не передбачено, що його повинен здійснювати саме інспектор, який проводив перевірку, а також не встановлено конкретного строку для проведення такого розрахунку. Запит Інспекції про надання інформації було направлено відповідачу з дотриманням вимог законодавства та нормативних строків пересилання поштових відправлень. Отже, доводи відповідача не спростовують правомірність дій Інспекції та проведеного розрахунку збитків.

05.02.2026 до служби діловодства господарського суду Запорізької області від Приватного акціонерного товариства фармацевтична фабрика «ВІОЛА» подано заперечення на відповідь на відзив №74 від 03.02.2026 (вх. № 2842/08-08/26 від 05.02.2026).У заперечення на відповідь на відзив відповідач зазначив, що факт підписання акту перевірки керівником підприємства без зауважень не свідчить про згоду з його висновками, а лише підтверджує ознайомлення з документом. Подання заперечень до акту є правом, а не обов`язком суб`єкта господарювання. Розрахунок збитків було здійснено лише 10.04.2023 інспектором, який не брав участі у перевірці, тобто більш ніж через рік після її завершення, без належного обґрунтування та без направлення такого розрахунку підприємству. Відповідач також зазначає, що доказів належного направлення запиту Інспекції та претензії про відшкодування збитків позивачем не надано. Таким чином, відповідач вважає, що позов ґрунтується на неналежних доказах, а порядок фіксації порушення та визначення розміру збитків був здійснений з порушенням вимог законодавства.

У відповідності до частин 2 і 3 ст. 252 ГПК України розгляд справи по суті в порядку спрощеного провадження починається з відкриття першого судового засідання або через тридцять днів з дня відкриття провадження у справі, якщо судове засідання не проводиться. Якщо для розгляду справи у порядку спрощеного позовного провадження відповідно до цього Кодексу судове засідання не проводиться, процесуальні дії, строк вчинення яких відповідно до цього Кодексу обмежений першим судовим засіданням у справі, можуть вчинятися протягом тридцяти днів з дня відкриття провадження у справі.

Отже, 09.02.2026 сплив тридцятиденний термін наданий сторонам на вчинення процесуальних дій, строк вчинення яких обмежений першим судовим засіданням.

Тому суд вважає за можливе розглянути вказану справу по суті.

Відповідно до ч., ч. 5, 7 ст. 252 ГПК України суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої із сторін про інше. За клопотанням однієї із сторін або з власної ініціативи суду розгляд справи проводиться в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін. Клопотання про розгляд справи у судовому засіданні з повідомленням сторін відповідач має подати в строк для подання відзиву, а позивач - разом з позовом або не пізніше п`яти днів з дня отримання відзиву.

Клопотань про розгляд справи у судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін до суду не надходило.

Згідно ст. 248 ГПК України суд розглядає справи у порядку спрощеного позовного провадження протягом розумного строку, але не більше шістдесяти днів з дня відкриття провадження у справі.

Враховуючи приписи ч. 4 ст. 240 ГПК України, у зв`язку з розглядом справи без повідомлення (виклику) учасників справи, враховуючи перебування судді Зінченко на лікарняному з 04.03.2026 по 18.03.2026 включно, рішення прийнято без його проголошення 19.03.2026.

Розглянувши матеріали справи, суд

УСТАНОВИВ

Відповідно до статті 19 Конституції України органи державної влади. їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією України.

За приписами ч. 1 ст. 20-2 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища» до компетенції центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику із здійснення державного нагляду (контролю) у сфері охорони навколишнього природного середовища, раціонального використання. відтворення і охорони природних ресурсів, у сфері охорони навколишнього природною середовища належить, зокрема, організація і здійснення у межах компетенції державного нагляду (контролю) за додержанням центральними органами виконавчої влади та їх територіальними органами, місцевими органами виконавчої влади, органами місцевого самоврядування в частині здійснення делегованих їм повноважень органів виконавчої влади, підприємствами, установами та організаціями незалежно від форми власності та господарювання, громадянами України, іноземцями та особами без громадянства, а також юридичними особами - нерезидентами вимог законодавства.

Згідно з пунктом 1 Положення про Державну екологічну інспекцію України, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 19.04.2017 № 275 Державна екологічна інспекція України є центральним органом виконавчої влади, який реалізовує державну політику із здійснення державного нагляду (контролю) у сфері охорони навколишнього природного середовища. раціонального використання, відтворення і охорони природних ресурсів.

Відповідно до пункту 1 Положення про Державну екологічну інспекцію Південного округу (Запорізька та Херсонська області), затвердженого наказом Державної екологічної інспекції України від 01.06.2021 № 256, Державна екологічна інспекція Південного округу (Запорізька та Херсонська області) (Інспекція) є міжрегіональним територіальним органом Держекоінспекції та відповідно до покладених на неї завдань, здійснює державний нагляд (контроль) за додержанням вимог законодавства про охорону атмосферного повітря щодо наявності та додержання умов дозволів на викиди забруднюючих речовин. додержання нормативів у галузі охорони атмосферного повітря (п. п. 4 п. 2 розділ II), розраховує розмір шкоди, збитків і втрат, заподіяних державі внаслідок порушення законодавства з питань, що належать до її компетенції (п. 10 розділ II). (редакція положення на час проведення перевірки).

Відповідно до пункту 1 Положення про Державну екологічну інспекцію Південного округу (Запорізька та Херсонська області), затвердженого наказом Державної екологічної інспекції України віл 20 лютого 2023 № 31 Державна екологічна інспекція Південного округу (Запорізька та Херсонська області) є міжрегіональним територіальним органом Держекоінспекії та їй підпорядковується.

Таким чином, позивач в силу закону наділений повноваженнями на проведення перевірки щодо додержання вимог законодавства у сфері охорони навколишнього природного середовища та нарахування розміру збитків до відшкодування у разі виявлення порушень.

Державною екологічною інспекцією у Запорізькій області на підставі наказу начальника Інспекції № 128 від 31.01.2022 та направлення № 90-06/1-15 у період з 04.02.2022 по 17.02.2022 проведено позапланову перевірку дотримання суб`єктом господарювання Приватним акціонерним товариством фармацевтична фабрика «ВІОЛА» вимог природоохоронного законодавства.

Основним видом діяльності ПрАТ ФФ «Віола» є виробництво фармацевтичних препаратів і матеріалів та 29.03.2021 Відповідачем отримано дозвіл №-111а на викиди забруднюючих речовин в атмосферне повітря стаціонарними джерелами.

За результатами проведення планового (позапланового) заходу державного нагляду (контролю) щодо додержання суб`єктом господарювання вимог законодавства у сфері охорони навколишнього природного середовища, раціонального використання, відтворення і охорони природних ресурсів контролюючим органом складено Акт №90-06/1-11/22 від 17.02.2022.

В Акті контролюючим органом зазначено, що «у період з початку експлуатації по 28.03.2021 включно, стаціонарними джерелами викидів забруднюючих речовин №, №2 2, 23, 24, 25 промислового маи?данчику №1 ПрАТ ФФ «Віола» за адресою:Запорізька область, м. Запоріжжя, вул. Складська, 4, здійснювались викиди забруднюючих речовин в атмосферне повітря без дозволу спеціально уповноваженого органу виконавчої влади», що є порушенням ст., ст. 10, 11 Закону України «Про охорону атмосферного повітря», про що детально зазначено у Розділі «Опис виявлених порушень» вищезазначеного акту перевірки.

Акт за результатами проведення позапланового заходу державного нагляду № 90-06/1-11/22 від 17.02.2022 підписаний головою правління ПрАТ ФФ «Віола» Чанчиковим О.М. без зауважень.

Також, під час проведення позапланового заходу 09.02.2022 спеціалістами відділу інструментально-лабораторного контролю Інспекціі? в присутності директора з організаціи?но-правових питань ПрАТ ФФ «Віола» Азаровоі? Л.В. здіи?снено відбір проб організованих викидів стаціонарних джерел.

Результати відбору проб організованих викидів стаціонарних джерел відображені у акті від 09.02.2022 № 3-22/З, з додатками №№ 1,2,3,4 та у протоколі вимірювань вмісту забруднюючих речовин від 11.02.2022 №3-22/З.

Акт відбору проб організованих викидів стаціонарних джерел від 09.02.2022 № 3-22/З підписаний представником ПрАТ ФФ «Віола» Азаровою Л.В. без зауважень.

10.02.2022 Державною екологічною інспекцією Південного округу (Запорізька та Херсонська області)складено протокол про адміністративне правопорушення № 003750 та винесено постанову № 30/03/2-07 від 10.02.2022 про накладення на директора з організаціи?но-правових питань ПрАТ ФФ «Віола» ОСОБА_1 адміністративного стягнення у вигляді штрафу у розмірі 136 грн за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 78 Кодексу Украі?ни про адміністративні правопорушення, ст. 33 Закону Украі?ни «Про охорону атмосферного повітря», а саме за здіи?снення викиду забруднюючих речовин в атмосферне повітря у період з початку експлуатаціі? по 28.03.2021 стаціонарними джерелами викидів забруднюючих речових № 22, 23, 24, 25 без дозволу спеціально уповноваженого органу виконавчоі? влади.

Протокол № 003750 від 10.02.2022 підписано директором з організаціи?но-правових питань ПрАТ ФФ «Віола» Азаровою Л.В. без зауважень.

Штраф у розмірі 136,00 грн. сплачено у повному обсязі в добровільному порядку, що підтверджується квитанцією № ПН 3030955 від 15.02.2022.

10.04.2023 за результатами проведення позапланового заходу державним інспектором з охорони навколишнього природного середовища Південного округу (Запорізька та Херсонська області) згідно «Методики розрахунку розмірів відшкодування збитків, які заподіяні державі в результаті наднормативних викидів забруднюючих речовин в атмосферу», здіи?снено розрахунок збитків за наднормативнии? викид забруднюючих речовин в атмосферне повітря ПрАТ ФФ «Віола».

Розрахунок збитків проведено на підставі Дозволу № -111а від 29.03.2021 та Звіту по інвентаризаціі? викидів забруднюючих речовин на проммаи?данчику № 1 ПрАТ ФФ «Віола», затвердженого головою правління товариства 04.01.2021, зареєстрованого 10.02.2021 за № -111а.

Згідно з даними розрахунку збитків ДЕІ за наднормативнии? викид забруднюючих речовин в атмосферне повітря ПрАТ ФФ «Віола» від 10.04.2023 сума заподіяних державі збитків склала 46 503, 20 грн.

Шкода в розмірі 46 503, 20 грн. в добровільному порядку не сплачена, що стало підставою для звернення прокурора з даним позовом.

Проаналізувавши фактичні обставини справи, оцінивши представлені докази, суд дійшов висновку, що позовні вимоги підлягають задоволенню, виходячи з наступного.

Відповідно до ч.1 ст. 13 Конституції України земля, її надра, атмосферне повітря, водні та інші природні ресурси, які знаходяться в межах території України, природні ресурси її континентального шельфу, виключної (морської) економічної зони є об`єктами права власності Українського народу. Від імені Українського народу права власника здійснюють органи державної влади та органи місцевого самоврядування в межах, визначених цією Конституцією.

За приписами ст. 66 Конституції України кожен зобов`язаний не заподіювати шкоду природі, культурній спадщині, відшкодовувати завдані ним збитки.

Положеннями статті 40 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища», зокрема, встановлено, що використання природних ресурсів громадянами, підприємствами, установами та організаціями здійснюється з додержанням обов`язкових екологічних вимог здійснення заходів щодо запобігання псуванню, забрудненню, виснаженню природних ресурсів, негативному впливу на стан навколишнього природного середовища.

Відповідно до ст. 1 Закону України «Про охорону атмосферного повітря» атмосферне повітря - життєво важливий компонент навколишнього природного середовища, який являє собою природну суміш газів, що знаходиться за межами жилих, виробничих та інших приміщень; охорона атмосферного повітря - система заходів, пов`язаних із збереженням, поліпшенням та відновленням стану атмосферного повітря, запобіганням та зниженням рівня його забруднення та впливу на нього хімічних сполук, фізичних та біологічних факторів; забруднення атмосферного повітря - змінення складу і властивостей атмосферного повітря в результаті надходження або утворення в ньому фізичних, біологічних факторів і (або) хімічних сполук, що можуть несприятливо впливати на здоров`я людини та стан навколишнього природного середовища; забруднююча речовина - речовина хімічного або біологічного походження, що присутня або надходить в атмосферне повітря і може прямо або опосередковано справляти негативний вплив на здоров`я людини та стан навколишнього природного середовища; викид - надходження в атмосферне повітря забруднюючих речовин або суміші таких речовин.

Статтею 10 Закону України «Про охорону атмосферного повітря» встановлено, що підприємства, установи, організації та громадяни - суб`єкти підприємницької діяльності, що здійснюють викиди забруднюючих речовин в атмосферне повітря та діяльність яких пов`язана з впливом фізичних та біологічних факторів на його стан, зобов`язані:

здійснювати організаційно-господарські, технічні та інші заходи щодо забезпечення виконання вимог, передбачених стандартами та нормативами екологічної безпеки у галузі охорони атмосферного повітря, дозволами на викиди забруднюючих речовин тощо;

вживати заходів щодо зменшення обсягів викидів забруднюючих речовин і зменшення впливу фізичних факторів;

забезпечувати безперебійну ефективну роботу і підтримання у справному стані споруд, устаткування та апаратури для очищення викидів і зменшення рівнів впливу фізичних та біологічних факторів;

здійснювати контроль за обсягом і складом забруднюючих речовин, що викидаються в атмосферне повітря, і рівнями фізичного впливу та вести їх постійний облік;

заздалегідь розробляти спеціальні заходи щодо охорони атмосферного повітря на випадок виникнення надзвичайних ситуацій техногенного та природного характеру і вживати заходів для ліквідації причин, наслідків забруднення атмосферного повітря;

забезпечувати здійснення інструментально-лабораторних вимірювань параметрів викидів забруднюючих речовин стаціонарних і пересувних джерел та ефективності роботи газоочисних установок;

забезпечувати розроблення методик вимірювань, що враховують специфічні умови викиду забруднюючих речовин;

використовувати метрологічно атестовані методики виконання вимірювань та повірені засоби вимірювальної техніки для визначення параметрів газопилового потоку і концентрацій забруднюючих речовин в атмосферному повітрі та викидах стаціонарних і пересувних джерел;

здійснювати контроль за проектуванням, будівництвом і експлуатацією споруд, устаткування та апаратури для очищення газопилового потоку від забруднюючих речовин і зниження впливу фізичних та біологічних факторів, оснащення їх засобами вимірювальної техніки, необхідними для постійного контролю за ефективністю очищення, дотриманням нормативів гранично допустимих викидів забруднюючих речовин і рівнів впливу фізичних та біологічних факторів та інших вимог законодавства в галузі охорони атмосферного повітря;

своєчасно і в повному обсязі сплачувати екологічний податок.

Виконання заходів щодо охорони атмосферного повітря не повинно призводити до забруднення грунтів, вод та інших природних об`єктів.

Частинами 1, 5, 6 ст. 11 Закону України «Про охорону атмосферного повітря» встановлено, що для забезпечення екологічної безпеки, створення сприятливого середовища життєдіяльності, запобігання шкідливому впливу атмосферного повітря на здоров`я людей та навколишнє природне середовище здійснюється регулювання викидів найбільш поширених і небезпечних забруднюючих речовин, перелік яких встановлюється Кабінетом Міністрів України.

Викиди забруднюючих речовин в атмосферне повітря стаціонарними джерелами можуть здійснюватися після отримання дозволу на викиди, виданого суб`єкту господарювання, об`єкт якого належить до другої або третьої групи, обласними, Київською, Севастопольською міськими державними адміністраціями, органом виконавчої влади Автономної Республіки Крим з питань охорони навколишнього природного середовища за погодженням з центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері санітарного та епідемічного благополуччя населення.

Викиди забруднюючих речовин в атмосферне повітря стаціонарними джерелами можуть здійснюватися на підставі дозволу на викиди, виданого суб`єкту господарювання, об`єкт якого належить до першої групи, суб`єкту господарювання, об`єкт якого знаходиться на території зони відчуження, зони безумовного (обов`язкового) відселення території, що зазнала радіоактивного забруднення внаслідок Чорнобильської катастрофи, центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері охорони навколишнього природного середовища, за погодженням з центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері санітарного та епідемічного благополуччя населення.

Також підприємства, організації та установи в процесі їх господарської та іншої діяльності, якщо вона справляє шкідливий вплив на стан атмосферного повітря, зобов`язані здійснювати контроль у галузі охорони атмосферного повітря (ст., ст. 27, 28 Закону України «Про охорону атмосферного повітря»).

Згідно з п.п. 2, 3 Порядку проведення та оплати робіт, пов`язаних з видачею дозволів на викиди забруднюючих речовин в атмосферне повітря стаціонарними джерелами, обліку підприємств, установ, організації та громадян-підприємців, які отримали такі дозволи, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 13.03.2022 № 302, дозвіл на викиди забруднюючих речовин в атмосферне повітря стаціонарними джерелами це офіційний документ, який дає право підприємству, установам, організаціям та громадянам-підприємцям експлуатувати суб`єкти, з яких надходять в атмосферне повітря забруднюючі речовини або їх суміші, за умови дотримання встановлених відповідних нормативів граничнодопустимих викидів та вимог до технологічних процесів у частині обмеження викидів забруднюючих речовин протягом визначеного в дозволі терміну.

Таким чином, здійснення викидів забруднюючих речовин в атмосферне повітря допускається виключно після отримання відповідного дозволу. І лише після отримання дозволу у суб`єкта господарювання виникає право на забруднення атмосферного повітря внаслідок використання стаціонарних джерел забруднення.

Згідно зі ст.ст. 33, 34 Закону України «Про охорону атмосферного повітря» особи винні, зокрема, у викидах забруднюючих речовин в атмосферне повітря без дозволу спеціально уповноважених на те органів виконавчої влади відповідно до закону несуть відповідальність згідно з законом. Шкода, завдана порушенням законодавства про охорону атмосферного повітря, підлягає відшкодуванню в повному обсязі.

Загальні підстави відповідальності за завдану шкоду визначено у ст. 1166 Цивільного кодексу України, з аналізу якої слідує, що будь-яка майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам або майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується особою, яка її завдала, в повному обсязі. Особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини (ч.2 ст. 1166 Цивільного кодексу України).

Для відшкодування шкоди за правилами ст. 1166 Цивільного кодексу України необхідно довести такі елементи: 1) неправомірність поведінки особи. Неправомірною можна вважати будь-яку поведінку, внаслідок якої завдано шкоду, якщо завдавач шкоди не був уповноважений на такі дії; 2) наявність шкоди. Під шкодою слід розуміти втрату або пошкодження майна потерпілого та (або) позбавлення його особистого нематеріального права (життя, здоров`я тощо); 3) причинний зв`язок між протиправною поведінкою та шкодою є обов`язковою умовою відповідальності та виражається в тому, що шкода має виступати об`єктивним наслідком поведінки завдавача шкоди; 4) вину особи, що завдала шкоду.

Відсутність хоча б одного з цих елементів виключає відповідальність за заподіяну шкоду.

Як встановлено судом вище, Актом № 90-06/1-11/22 від 17.02.2022, складеним за результатами проведення планового заходу державного нагляду (контролю), встановлено та зафіксовано порушення відповідачем вимог природоохоронного законодавства під час здійснення господарської діяльності за адресою: Запорізька область, м. Запоріжжя, вул. Складська, 4.

Так, відповідач у період з 15.05.2020 по 28.03.2021 здійснював викиди забруднюючих речовин в атмосферне повітря без дозволу спеціально уповноваженого органу виконавчої влади, чим порушено вимоги ст., ст. 10, 11 Закону Украі?ни «Про охорону атмосферного повітря».

Суд зазначає, що правові та організаційні засади, основні принципи і порядок здійснення державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності, повноваження органів державного нагляду (контролю), їх посадових осіб, обов`язки та відповідальність суб`єктів господарювання під час (контролю) визначені Законом України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності».

Так, за приписами ст. 1 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності», державний нагляд (контроль) - це діяльність уповноважених законом центральних органів виконавчої влади, їх територіальних органів, державних контрольних органів, органів виконавчої влади Автономної Республіки Крим, органів місцевого самоврядування в межах повноважень, передбачених законом, щодо виявлення та запобігання порушення вимог законодавства суб`єктами господарювання та забезпечення інтересів суспільства, зокрема належної якості продукції, робіт та послуг, допустимого рівня небезпеки для населення, навколишнього природного середовища; заходи державного нагляду (контролю) - планові та позапланові заходи, які здійснюються у формі перевірок, ревізій, оглядів, обстежень та в інших формах, визначених законом.

За змістом ст. 20-2 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища» до компетенції Інспекції, в т.ч., належить здійснення державного нагляду (контролю) за додержанням вимог законодавства про охорону атмосферного повітря.

Відповідно до вимог ч. 6 ст. 7 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» за результатами здійснення планового або позапланового заходу посадова особа органу державного нагляду (контролю) складає акт, який повинен містити такі відомості: дату складення акта; тип заходу (плановий або позаплановий); форма заходу (перевірка, ревізія, обстеження, огляд тощо); предмет державного нагляду (контролю); найменування органу державного нагляду (контролю), а також посаду, прізвище, ім`я та по батькові посадової особи, яка здійснила захід; найменування юридичної особи або прізвище, ім`я та по батькові фізичної особи - підприємця, щодо діяльності яких здійснювався захід. Посадова особа органу державного нагляду (контролю) зазначає в акті стан виконання вимог законодавства суб`єктом господарювання, а в разі невиконання - детальний опис виявленого порушення з посиланням на відповідну вимогу законодавства. В останній день перевірки два примірники акта підписуються посадовими особами органу державного нагляду (контролю), які здійснювали захід, та суб`єктом господарювання або уповноваженою ним особою, якщо інше не передбачено законом. Якщо суб`єкт господарювання не погоджується з актом, він підписує акт із зауваженнями. Зауваження суб`єкта господарювання щодо здійснення державного нагляду (контролю) є невід`ємною частиною акта органу державного нагляду (контролю). У разі відмови суб`єкта господарювання підписати акт посадова особа органу державного нагляду (контролю) вносить до такого акта відповідний запис. Один примірник акта вручається керівнику чи уповноваженій особі суб`єкта господарювання - юридичної особи, її відокремленого підрозділу, фізичній особі - підприємцю або уповноваженій ним особі в останній день заходу державного нагляду (контролю), а другий зберігається в органі державного нагляду (контролю).

Проаналізувавши матеріали справи, суд дійшов висновку про те, що акт перевірки № 90-06/1-11/22 від 17.02.2022 та акт відбору проб № 3-22/Звід 09.02.2022 містять відомості зазначені у ч. 6 ст. 7 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності». Також в акті перевірки зазначено детальний опис виявлених порушень з посиланням на відповідні вимоги законодавства. Отже цей акт є належним доказом, в якому зафіксовані фактичні дані про протиправні діяння і порушення природоохоронного законодавства, і який є носієм доказової інформації про виявлені порушення вимог законодавства у сфері охорони навколишнього природного середовища та його дотримання.

Вказаний акт перевірки є чинним, зазначені в акті відомості відповідачем за допомогою належних і допустимих доказів не спростовані.

Таким чином, прокурором доведено викид ПрАТ ФФ «Віола» забруднюючих речовин в атмосферне повітря від стаціонарних джерел без дозволу спеціального уповноваженого органу виконавчої влади, що свідчить про протиправність поведінки ПрАТ ФФ «Віола».

Щодо доводів відповідача стосовно того, що при здійсненні позапланової перевірки порушено вимоги Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» від 5 квітня 2007 року № 877-V, суд зауважує наступне.

Відповідно до пункту 6 статті 7 Закону № 877-V за результатами здійснення планового або позапланового заходу посадова особа органу державного нагляду (контролю) складає акт.

В останній день проведення перевірки два примірники акта підписуються посадовими особами органу державного нагляду (контролю), які здійснювали відповідний захід, та суб`єктом господарювання або уповноваженою ним особою, якщо інше не передбачено законом. У разі незгоди суб`єкта господарювання з викладеними в акті обставинами він підписує акт із зауваженнями. Такі зауваження суб`єкта господарювання щодо здійснення державного нагляду (контролю) є невід`ємною частиною акта.

Як вбачається з матеріалів справи, за результатами проведення планового (позапланового) заходу державного нагляду (контролю) складено акт від 17.02.2022 № 90-06/1-11/22 щодо дотримання суб`єктом господарювання вимог законодавства у сфері охорони навколишнього природного середовища, раціонального використання, відтворення та охорони природних ресурсів, а також вимог природоохоронного законодавства у частині охорони атмосферного повітря, поводження з відходами та небезпечними хімічними речовинами.

При цьому в акті зазначено, що зауваження та заперечення з боку представника суб`єкта господарювання голови правління ПрАТ ФФ «Віола» Чинчикова О.М. відсутні.

Отже, твердження відповідача про недостовірність відомостей, викладених в акті перевірки, або про його неналежне оформлення не знаходять свого підтвердження та не відповідають фактичним обставинам справи.

Крім того, доводи відповідача щодо обов`язку контролюючого органу за результатами перевірки складати припис, розпорядження чи вимогу суд вважає безпідставними. Зазначені документи мають зобов`язальний характер та передбачають необхідність вчинення суб`єктом господарювання певних дій (зокрема отримання дозволу, усунення порушень, припинення діяльності тощо).

Відтак у спірних правовідносинах складання приписів, розпоряджень чи вимог не є обов`язковим та не передбачено нормами Закону № 877-V, у зв`язку з чим посилання відповідача на нібито обов`язок Інспекції надати суб`єкту господарювання відповідний розпорядчий документ є помилковим та необґрунтованим.

Суд, перевіривши відповідні розрахунки розміру шкоди, заподіяної порушенням законодавства внаслідок викиду забруднюючих речовин від стаціонарних джерел, зазначає, що вони здійснені Державною екологічною інспекцією Південного округу (Запорізька та Херсонська) правомірно у відповідності до вимог чинного законодавства.

Щодо доводів відповідача щодо того, що розрахунок збитків виконано з порушеннями Методики розрахунку розмірів відшкодування збитків, які заподіяні державі в результаті наднормативних викидів забруднюючих речовин в атмосферу, суд зазначає наступне.

Розрахунок збитків за наднормативний викид забруднюючих речовин в атмосферне повітря ПрАТ ФФ «ВІОЛА» здійснено відповідно до Методики розрахунку розмірів відшкодування збитків, які заподіяні державі в результаті наднормативних викидів забруднюючих речовин в атмосферу, затвердженої наказом Міністерства енергетики та захисту довкілля України від 28.04.2020 № 277, який зареєстровано в Міністерстві юстиції України 07.05.2020 за № 414/34697 та який набрав чинності 15.05.2020.

Відповідно до пункту 1.4 Методики вона застосовується державними інспекторами України з охорони навколишнього природного середовища та державними інспекторами з охорони навколишнього природного середовища відповідних територій при здійсненні розрахунку розмірів відшкодування збитків, заподіяних державі внаслідок наднормативних викидів забруднюючих речовин в атмосферне повітря, які виявлені за результатами державного нагляду (контролю) за додержанням суб`єктами господарювання вимог природоохоронного законодавства у частині охорони атмосферного повітря та/або у разі їх залучення як спеціалістів у кримінальному провадженні.

При цьому Методика не містить положень, які б передбачали обов`язковість проведення такого розрахунку виключно тим державним інспектором, який безпосередньо брав участь у проведенні заходу державного нагляду (контролю). Отже, доводи відповідача щодо незаконності здійснення розрахунку з підстав того, що його виконано інспектором, який не був включений до складу комісії з проведення перевірки, є безпідставними та такими, що не ґрунтуються на вимогах чинного законодавства.

Крім того, суд звертає увагу, що чинним законодавством не встановлено конкретного строку для проведення розрахунку шкоди, завданої державі, яка виявлена за результатами здійснення державного нагляду (контролю) за додержанням суб`єктами господарювання вимог природоохоронного законодавства. Відтак на спірні правовідносини поширюються загальні строки позовної давності, визначені законодавством.

Відповідно до пункту 2.9 Методики за результатами перевірки суб`єкта господарювання складається акт перевірки у встановленому законодавством порядку із зазначенням часу роботи джерела викиду в режимі наднормативного викиду, визначеного у годинах.

Розрахунок часу роботи джерела викиду в режимі наднормативного викиду здійснено на підставі даних, отриманих Інспекцією безпосередньо під час проведення перевірки.

Інших відомостей чи документів, які б містили альтернативні або уточнені дані щодо часу роботи джерела викиду, суб`єктом господарювання під час проведення перевірки надано не було.

Стосовно доводів відповідача про порушення позивачем строків для надання відповіді на запит, суд зазначає наступне.

Наказом Міністерства інфраструктури України від 28.11.2013 № 958, зареєстрованим у Міністерстві юстиції України 28.01.2014 за № 173/24950, затверджено Нормативи і нормативні строки пересилання поштових відправлень.

Відповідно до пунктів 1, 2 розділу ІІ Нормативів № 958 строки пересилання простої письмової кореспонденції операторами поштового зв`язку (без урахування вихідних днів об`єктів поштового зв`язку) визначаються за формулою «Д+n», де Д день подання поштового відправлення до пересилання. Зокрема, для місцевої кореспонденції строк становить Д+2 (пріоритетної Д+1). У разі пересилання рекомендованої письмової кореспонденції зазначені строки збільшуються на один день.

Отже, строки пересилання поштової кореспонденції є чітко визначеними Нормативами № 958.

Крім того, пунктом 10 Правил надання послуг поштового зв`язку, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 05.03.2009 № 270 (у редакції, чинній станом на 13.03.2023), передбачено обов`язок операторів поштового зв`язку забезпечувати пересилання поштових відправлень у нормативні строки, встановлені Міністерством інфраструктури України.

Необхідність врахування нормативних строків пересилання поштових відправлень при обчисленні строків також підтверджена правовою позицією Верховного Суду, викладеною у постанові від 20.07.2023 у справі № 300/2856/22 (адміністративне провадження № К/990/32669/22).

Будь-яких належних та допустимих доказів отримання відповідачем запиту позивача від 13.03.2023 саме 27.03.2023 до матеріалів справи не надано.

Водночас після спливу строку, наданого для надання відповіді на запит, Інспекцією було здійснено розрахунок розміру збитків відповідно до пункту 3.11 Методики.

З огляду на те, що відповідач у встановлений строк не надав інформацію про фактичні години роботи стаціонарних джерел викидів, Інспекцією при здійсненні розрахунку правомірно застосовано підхід, передбачений Методикою, та прийнято фактичний час роботи джерел викидів як 24 години на добу.

Отже, розрахунок збитків здійснено позивачем у спосіб та на підставі положень Методики, а доводи відповідача щодо неправомірності такого розрахунку є безпідставними.

З огляду на викладене, суд дійшов до висновку про наявність причинного зв`язку між протиправною поведінкою відповідача та її об`єктивним наслідком - заподіяною шкодою.

Оскільки у спорах про відшкодування шкоди вина відповідача презюмується, тому саме відповідач мав довести відсутність його вини у заподіянні шкоди.

Відповідно до ч., ч. 1-4 ст. 13 ГПК України судочинство у господарських судах здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених цим Кодексом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених законом. Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних з вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій.

Статтею 73 ГПК України встановлено, що доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

Згідно з ст. 74 ГПК України обов`язок доказування і подання доказів віднесено на сторони. Кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень.

Відповідно до ст. 86 ГПК України, суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів.

Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи (ч. 5 ст. 236 ГПК України).

Відповідно до п. 3 ч. 4 ст. 238 ГПК України у мотивувальній частині рішення зазначається, зокрема, мотивована оцінка кожного аргументу, наведеного учасниками справи, щодо наявності чи відсутності підстав для задоволення позову, крім випадку, якщо аргумент очевидно не відноситься до предмета спору, є явно необґрунтованим або неприйнятним з огляду на законодавство чи усталену судову практику.

Згідно усталеної практики Європейського суду з прав людини, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (рішення від 09.12.1994 Європейського суду з прав людини у справі «Руїс Торіха проти Іспанії»). Крім того, вмотивоване рішення дає стороні можливість оскаржити його та отримати його перегляд вищестоящою інстанцією.

Прокурор і позивач надали всі необхідні докази в обґрунтування позовних вимог.

Доводи відповідача суд визнав хибними.

На підставі викладеного, суд вважає позовні вимоги обґрунтованими, заснованими на законі, доведеними та такими, що підлягають задоволенню.

Витрати зі сплати судового збору відповідно до положень ст. 129 ГПК України покладаються на відповідача.

Керуючись ст., ст. 123, 129, 231, 232, 233, 236-238, 240, 241, 248, 252 Господарського процесуального кодексу України, суд

ВИРІШИВ

1. Позов Керівника Мелітопольської окружної прокуратури Запорізької області в інтересах держави в особі органу, уповноваженого державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах, Державної екологічної інспекції Південного округу (Запорізька та Херсонська області), м. Запоріжжя до Приватного акціонерного товариства фармацевтична фабрика «ВІОЛА», м. Запоріжжя задовольнити повністю.

2. Стягнути з Приватного акціонерного товариства фармацевтична фабрика «ВІОЛА», (69063, м. Запоріжжя, вул. Академіка Амосова, буд. 75, ) на користь держави в особі Державної екологічної інспекції Південного округу (Запорізька та Херсонська області), (69035, м. Запоріжжя, вул. Незалежної України, буд. 72-А, , розрахунковий рахунок UA 0008479, ГУК у Запорізькій області/ТГ м. м. Запоріжжя /24062100, , код бюджетної класифікації 24062100) шкоду, заподіяну внаслідок порушення природоохоронного законодавства в сумі 46 503 (сорок шість тисяч п`ятсот три) грн. 20 коп. Видати наказ.

3. Стягнути з Приватного акціонерного товариства фармацевтична фабрика «ВІОЛА», (69063, м. Запоріжжя, вул. Академіка Амосова, буд. 75, ) на користь Запорізької обласної прокуратури, в особі Мелітопольськоі? окружноі? прокуратури Запорізькоі? області (, м. Запоріжжя, вул. Залізнична, 17, розрахунковии? рахунок НОМЕР_1 , відкритии? в Державніи? Казначеи?ськіи? службі Украі?ни, м. Киі?в, МФО 820172, отримувач: Запорізька обласна прокуратура, , код класифікаціі? видатків бюджету - 2800) кошти, витрачені у 2025 році на сплату судового збору при здіи?сненні представництва інтересів держави, у розмірі 2422 (дві тисячі чотириста двадцять дві) грн. 40 коп. Видати наказ.

Повне судове рішення складено « 19» березня 2026 р.

Суддя Н. Г. Зінченко

Рішення господарського суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду. Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом двадцяти днів з дня його проголошення до Центрального апеляційного господарського суду, а у разі проголошення вступної та резолютивної частини рішення суду, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.