номер провадження справи 7/247/25
ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ЗАПОРІЗЬКОЇ ОБЛАСТІ
УХВАЛА

11.03.2026 Справа № 908/3951/25

м.Запоріжжя Запорізької області

Господарський суд Запорізької області у складі судді Лєскіної Ірини Євгенівни, за участі секретаря судового засідання Даниленко Віти Сергіївни, розглянувши у підготовчому засіданні матеріали справи № 908/3951/25

за позовом: Першого заступника керівника Василівської окружної прокуратури Запорізької області (69035, м. Запоріжжя, вул. Володимира Грищенка, 26, ідентифікаційний код юридичної особи в ) в інтересах держави в особі органу, уповноваженого державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах, -

позивача: Управління оборонної роботи Запорізької обласної державної адміністрації (69107, м. Запоріжжя, пр. Соборний, 164, ідентифікаційний код юридичної особи в )

до відповідача: Товариства з обмеженою відповідальністю Смарт Машинс (69091, м.Запоріжжя, вул. Нижньодніпровська, 8, ідентифікаційний код юридичної особи в )

про визнання недійсною додаткової угоди до договору про закупівлю та стягнення 481545,00 грн штрафних санкцій,

за участю представників учасників справи:

від прокуратури: Запорізька обласна прокуратура Стешенко В.Є.., службове посвідчення №075793 від 01.03.2023

від позивача: Сполохов Є.О., - (в режимі відеоконференції) дов. №2 від 05.01.2026, свідоцтво адвоката ЗП №001453 від 30.10.2017

від відповідача: Кірічок В.В., ордер серія АР №1288973 від 12.01.2026, свідоцтво адвоката №001262 від 28.04.2017

УСТАНОВИВ:

До Господарського суду Запорізької області надійшла позовна заява (документ сформований в системі Електронний суд 30.12.2025, зареєстрований в канцелярії Господарського суду Запорізької області 30.12.2025 за вх. № 4386/08-07/25) Першого заступника керівника Василівської окружної прокуратури Запорізької області до Товариства з обмеженою відповідальністю Смарт Машинс про визнання недійсною додаткової угоди № 2 від 24.06.2025 до договору про закупівлю № 264/ОБ від 02.06.2026 та стягнення 481545,00 грн штрафних санкцій.

Згідно з протоколом автоматизованого розподілу від 30.12.2025 здійснено автоматизований розподіл судової справи між суддями, присвоєно єдиний унікальний номер судової справи 908/3951/25 та визначено до розгляду судді Лєскіній І.Є.

Ухвалою суду від 05.01.2026 позовну заяву прийнято судом до розгляду, відкрито провадження у справі №908/3951/25, присвоєно номер 7/247/25, постановлено здійснювати розгляд справи за правилами загального позовного провадження. Підготовче засідання призначено на 03.02.2026 о 10 год. 30 хв..

У системі Електронний суд 13.01.2026 сформовано повідомлення про надання адвокату Кірічку Віталію Вікторовичу доступу до справи через Електронний кабінет користувача Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи (ЄСІТС).

У системі Електронний суд відповідачем 29.01.2026 сформовано відзив на позовну заяву (зареєстровано в канцелярії суду 29.01.2026 за вх. №2324/08-08/26), в якому відповідач просить суд залишити позовну заяву без розгляду.

У судовому засіданні 03.02.2026 приймали участь представники обох сторін та прокурор Запорізької обласної прокуратури.

Прокурор повідомив, що не отримував відзив та не ознайомлений з його змістом. У зв`язку з цим прокурором було заявлено усне клопотання про відкладення підготовчого засідання для надання до суду відповідних процесуальних документів.

Представник позивача підтримав клопотання прокурора.

Представник відповідача не заперечив проти заявленого клопотання.

Ухвалою від 03.02.2026 суд відклав підготовче засідання на 03.03.2026 об 11 год. 00хв.

Від першого заступника керівника Василівської окружної прокуратури Запорізької області 06.02.2026 через систему Електронний суд (зареєстровано в канцелярії суду 09.02.2026 за вх. №3012/08-08/26) надійшла відповідь на відзив, в якій просить суд взяти до уваги викладені у відповіді на відзив обставини та задовольнити позовні вимоги повністю, а також відмовити у задоволенні клопотання Товариства з обмеженою відповідальністю «Смарт Машинс» про залишення без розгляду позовної заяви.

Від першого заступника керівника Василівської окружної прокуратури Запорізької області 06.02.2026 через систему Електронний суд надійшла відповідь на відзив повторно (зареєстровано в канцелярії суду 09.02.2026 за вх. №3013/08-08/26).

У системі Електронний суд 27.02.2026 сформовано дві ідентичних заяви. Представник відповідача просить суд провести судове засідання у справі № 908/3951/25, призначене на 03.03.2026, в режимі відеоконференції за участі Сполохова Є.О.

У системі Електронний суд відповідачем 02.03.2026 сформовано заяву про проведення процедури врегулювання спору за участю судді та зупинення провадження у справі (зареєстровано в канцелярії суду 02.03.2026 за вх. №4635/08-08/26).

Заяву представника відповідача щодо проведення підготовчого засідання в режимі відеоконференції судом задоволено, про що винесено відповідну ухвалу суду.

У системі Електронний суд 02.03.2026 першим заступником керівника Василівської окружної прокуратури Запорізької області сформовано заперечення на клопотання ТОВ «Смарт Машинс» у справі № 908/3951/25 про проведення процедури врегулювання спору за участю судді (зареєстровано в канцелярії суду 03.03.2026 за вх. №4732/08-08/26).

У судовому засіданні 03.03.2026 приймали участь представники обох сторін та прокурор Запорізької обласної прокуратури.

Представник відповідача в судовому засіданні повністю підтримав заяву про проведення процедури врегулювання спору за участю судді та клопотав про зупинення провадження до завершення цієї процедури.

Прокурор заперечив проти заяви ТОВ «Смарт Машинс» про проведення процедури врегулювання спору за участю судді та зупинення провадження, просив подане клопотання залишити без задоволення.

Представник позивача просив задовольнити заяву та винести відповідну ухвалу.

З метою забезпечення права кожного із учасників у даній справі на належний судовий захист, прийняття законного та обґрунтованого рішення у справі по суті спору, суд ухвалив продовжити строк підготовчого провадження на 30 днів, відкласти підготовче засідання в межах строку підготовчого провадження на 11.03.2026 о 14 год. 15 хв.

Заяву ТОВ «Смарт Машинс» про проведення процедури врегулювання спору за участю судді та зупинення провадження у справі, а також клопотання про залишення позову без розгляду буде вирішено в наступному судовому засіданні.

У судовому засіданні 11.03.2026 приймали участь прокурор, представники позивач та відповідача.

На розгляд судом винесено клопотання про проведення процедури врегулювання спору за участю судді та зупинення провадження у справі.

Відповідач підтримав заявлене клопотання повністю.

Представник позивача не заперечив проти поданого клопотання.

Прокурор заперечив проти заявленого клопотання.

Судом оголошено перерву для постановлення ухвали за результатами розгляду даного клопотання.

Після перерви суд оголосив вступну та резолютивну частини ухвали. Суд ухвалив залишити клопотання про проведення процедури врегулювання спору за участю судді без задоволення виходячи з такого.

Підстави та порядок проведення врегулювання спору за участю судді передбачені статтями 186, 188 ГПК України.

Зокрема, врегулювання спору за участю судді проводиться суддею-доповідачем одноособово незалежно від того, в якому складі розглядається справа. Проведення врегулювання спору за участю судді здійснюється у формі спільних та (або) закритих нарад. Сторони мають право брати участь у таких нарадах у режимі відеоконференції в порядку, визначеному цим Кодексом. Спільні наради проводяться за участю всіх сторін, їх представників та судді. Закриті наради проводяться за ініціативою судді з кожною зі сторін окремо.

Суддя спрямовує проведення врегулювання спору за участю судді для досягнення сторонами врегулювання спору.

Водночас відповідно до ч. 1 ст. 186 ГПК України врегулювання спору за участю судді проводиться за згодою сторін до початку розгляду справи по суті. Також, частиною 2 статті 188 ГПК України закріплено, що спільні наради проводяться за участю всіх сторін, їх представників та судді.

Отже, проведення процедури врегулювання спору за участю судді передбачає згоду усіх сторін у справі.

Суд звертає увагу сторін на те, що позовна заява пред`явлена першим заступником керівника Василівської окружної прокуратури Запорізької області, який діє в інтересах держави.

Прокурором в порядку ст. 53 ГПК України визначено позивачем Управління оборонної роботи Запорізької обласної державної адміністрації як орган, уповноважений на захист інтересів держави у спірних правовідносинах, та відповідачем ТОВ «Смарт Машинс».

За таких обставин застосування процедури врегулювання спору за участю судді потребує згоди виключно усіх сторін по справі, тобто Василівської окружної прокуратури Запорізької області, Управління оборонної роботи Запорізької обласної державної адміністрації та ТОВ «Смарт Машинс».

Водночас, Василівська окружна прокуратура Запорізької області не вбачає підстав для врегулювання даного спору за участю судді та відповідно не надає свою згоду на застосування такої процедури.

Суд також бере до уваги, що відповідно до положень ст. ст. 53, 55 ГПК України, прокурор, звертаючись до суду в інтересах держави в особі органу, уповноваженого здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах, набуває процесуальних прав позивача, окрім права на укладення мирової угоди.

Під час розгляду справи в суді за позовом прокурора, заявленим на захист інтересів держави, фактично стороною у спорі є держава, навіть якщо прокурор визначив стороною у справі певний орган. Вказана позиція підтверджена висновками, викладеними у постановах Великої Палати Верховного Суду від 27.02.2019 у справі № 761/3884/18, від 26.06.2019 у справі № 587/430/16-ц, від 23.11.2021 у справі № 359/3373/16-ц, від 05.10.2022 у справах № 923/199/21 та № 922/1830/19.

Суд також урахував, що відповідачем у справі ТОВ «Смарт Машинс» надавався до суду відзив на позовну заяву Василівської окружної прокуратури, зміст якого свідчить про невизнання Відповідачем порушень діючого законодавства при укладенні додаткових угод про продовження строків виконання зобов`язань за Договором.

Також суд уважає слушними доводи прокурора, який у судовому засідання зазначив із посиланням на практику Верховного суду (постанова від 23.01.2019 у справі №355/385/17), що, зважаючи на характер спірних правовідносин та предмет спору, врегулювання спору за участі судді є неможливим. оскільки кваліфікація правочину як недійсного знаходиться поза межами розсуду сторін, а є прерогативою суду.

Із урахуванням викладеного, підстави для задоволення клопотання відповідача про врегулювання спору за участі судді у суду відсутні.

Судом винесено на розгляд клопотання відповідача про залишення позову без розгляду.

Відповідач вважає, що першим заступником керівника Василівського окружної прокуратури Запорізької області, всупереч вимогам ст.23 Закону України «Про прокуратуру», у позовній заяві не доведені підстави здійснення представництва інтересів держави в особі Управління оборонної роботи Запорізької обласної державної адміністрації (адреса реєстрації пр.Соборний, 164, м.Запоріжжя), а також позов пред`явлено поза межами територіальної юрисдикції окружної прокуратури.

Позивач залишив вирішення даного клопотання на розсуд суду.

Прокурор заперечив проти поданого клопотання, вважає його безпідставним.

Суд оголосив перерву у судовому засіданні для постановлення ухвали за наслідками розгляду клопотання.

Після перерви суд оголосив вступну та резолютивну частини ухвали. Клопотання відповідача про залишення позову без розгляду залишено без задоволення, виходячи з такого.

Статтею 226 ГПК України визначений вичерпний перелік підстав для залишення судом позовної заяви без розгляду.

Суд залишає позов без розгляду, зокрема, якщо позов подано особою, яка не має процесуальної дієздатності; позовну заяву не підписано або підписано особою, яка не має права підписувати її, або особою, посадове становище якої не вказано.

Саме на цю правову норму посилається відповідач, клопочучи про залишення позову прокурора без розгляду.

Разом із цим, суд не вбачає підстав для її застосування з огляду на викладене нижче.

Відповідно до п. 3 ч. 1 ст. 131-1 Конституції України в Україні діє прокуратура, яка здійснює, зокрема, представництво інтересів держави в суді у виключних випадках і в порядку, що визначені законом.

Частиною 4 ст. 53 ГПК України передбачено, що прокурор, який звертається до суду в інтересах держави, в позовній заяві обґрунтовує, в чому полягає порушення інтересів держави, необхідність їх захисту, передбачені законом підстави для звернення до суду прокурора, а також указує орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах.

Підстави для звернення до суду прокурора визначені у ч. 3 ст. 23 Закону України «Про прокуратуру», відповідно до якої прокурор здійснює представництво інтересів держави в суді за одночасної наявності двох елементів: порушення або загрози порушення інтересів держави та нездійснення чи неналежного здійснення захисту таких інтересів відповідним суб`єктом владних повноважень, а також у разі його відсутності.

Ключовим для застосування цієї конституційної норми є поняття «інтерес держави».

Відповідно до рішення Конституційного Суду України від 08.04.1999 у справі № 3-рп/9 державні інтереси закріплюються як нормами Конституції України, так і нормами інших правових актів. Інтереси держави відрізняються від інтересів інших учасників суспільних відносин. В основі перших завжди є потреба у здійсненні загальнодержавних (політичних, економічних, соціальних та інших) дій, програм, спрямованих на захист суверенітету, територіальної цілісності, державного кордону України, гарантування її державної, економічної, інформаційної, екологічної безпеки, охорону землі як національного багатства, захист прав усіх суб`єктів права власності та господарювання тощо.

Із врахуванням того, що «інтереси держави» є оціночним поняттям, прокурор чи його заступник у кожному конкретному випадку самостійно визначає з посиланням на законодавство, на підставі якого подається позов, в чому саме відбулося чи може відбутися порушення матеріальних або інших інтересів держави, обґрунтовує у позовній заяві необхідність їх захисту та зазначає орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних відносинах.

Інтереси держави охоплюють широке і водночас чітко не визначене коло законних інтересів, які не піддаються точній класифікації, а їх наявність повинна бути предметом самостійної оцінки суду у кожному випадку звернення прокурора з позовом. Надмірна формалізація «інтересів держави», особливо у сфері публічних правовідносин, може призвести до необґрунтованого обмеження повноважень прокурора на захист суспільно значущих інтересів там, де це дійсно потрібно (аналогічні висновки наведені у постановах Верховного Суду від 25.04.2018 у справі № 806/1000/17, від 26.07.2018 у справі № 926/1111/15, від 19.09.2019 у справі № 815/724/15, від 28.01.2021 у справі № 380/3398/20, від 05.10.2021 у справі № 380/2266/21, від 02.12.2021 у справі № 320/10736/20, від 23.12.2021 у справі № 0440/6596/18 тощо).

Відповідно до приписів зазначених нормативних актів законодавець наділяє прокурора повноваженнями по представництву інтересів держави лише за умови їх порушення або загрози порушення та виключно у випадках: 1) якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інших суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені повноваження здійснювати такий захист у спірних правовідносинах; 2) у разі відсутності органу державної влади, органу місцевого самоврядування чи іншого суб`єкта владних повноважень, до компетенції яких належить захист інтересів держави у відповідній сфері; 3) у випадку відсутності в органу повноважень щодо звернення за захистом інтересів до суду.

Інтереси держави повинні насамперед захищати відповідні суб`єкти владних повноважень, а не прокурор, який не може вважатися альтернативним суб`єктом звернення до суду і замінювати належного суб`єкта владних повноважень. Водночас, щоб інтереси держави не залишалися незахищеними, прокурор, реалізуючи представницькі повноваження, виконує субсидіарну роль та замінює в судовому провадженні суб`єкта владних повноважень, який усупереч вимогам закону не здійснює захисту або робить це неналежно, а також у випадку відсутності такого органу.

Аналогічної позиції з приводу субсидіарної ролі прокурора в захисті інтересів держави у суді дотримується і Верховний Суд, який висловив її низці постанов у справа за позовами прокурорів (постанова Верховного Суду від 25.04.2018 у справі № 806/1000/17, від 20.09.2018 у справі № 924/1237/17, від 07.12.2018 у справі № 924/1256/17, від 15.10.2019 у справі № 904/2820/18, від 26.05.2020 у справі № 912/2385/18 та інші).

Спірні правовідносини відповідають об`єктивно винятковій моделі, коли в умовах правового режиму воєнного стану, з урахуванням позиції уповноваженого органу, ефективний судовий захист інтересів держави без участі прокурора є неможливим. У цих правовідносинах прокурор захищає не «приватний» інтерес, а публічний (державний) інтерес. Без представництва прокурором інтересів держави в суді у спірних правовідносинах державний інтерес залишиться незахищеним.

Крім того, підставою для звернення з вказаним позовом до суду слугувало саме невиконання Управлінням оборонної роботи Запорізької обласної державної адміністрації повноважень щодо захисту інтересів держави у спірних правовідносинах. Прокурор листом ще від 15.08.2025 № 51-1584 вих. 25 поінформував Управління оборонної роботи Запорізької обласної державної адміністрації та Запорізьку обласну військову адміністрацію про виявлені порушення законодавства з метою самостійного захисту ними інтересів держави. Управління відповідь на вказаний запит прокурора не надало. Натомість Запорізька обласна військова адміністрація, якій підпорядковано зазначене Управління, листом від 23.09.2025 № 12633/08-46 повідомила, що заходи претензійно-правового характеру щодо визнання недійсними додаткових угод до Договору та стягнення фінансових санкцій за прострочення строку виконання Договору не вживалися, за відсутності на те підстав, що створює у свою чергу дисбаланс у правових відносинах.

Суд погоджується з позицією прокурора стосовно того, що Управління, попри обізнаність про наявність порушень законодавства у сфері публічних закупівель, не вжило жодних заходів реагування з метою захисту державних інтересів, як наслідок, інтереси держави фактично залишились без захисту, що створює ризик толерування порушень у сфері публічних закупівель.

Тобто підставою реалізації прокурором представницьких функцій у спірних правовідносинах стала усвідомлена пасивна поведінка позивача щодо захисту інтересів держави.

У сукупності зазначені обставини свідчать про наявність виключного випадку, у тому числі з огляду на позицію вказаного уповноваженого суб`єкта, який вимагає втручання прокурора в межах його конституційних повноважень, а також про свідоме ухилення Позивача від самостійного вжиття заходів до усунення виявлених порушень.

Доводи позивача про те, що прокурором не надано часу для самостійного звернення позивача до суду та не повідомлено про встановлені ним обставини, які стали підставою для такого звернення, суд відхиляє як безпідставні та такі, що не відповідають вимогам закону та обставинам справи.

Із приводу порушення територіальної юрисдикції суд зазначає таке.

В Україні діє прокуратура, яка здійснює, зокрема, представництво інтересів держави в суді у виключних випадках і в порядку, що визначені законом. Організація та порядок діяльності прокуратури визначаються законом (частини перша, друга статті 131-1 Конституції України).

Прокуратура України становить єдину систему, яка у порядку, встановленому цим Законом, здійснює встановлені Конституцією України функції з метою захисту прав і свобод людини, загальних інтересів суспільства та держави (стаття 1 Закону України «Про прокуратуру»).

У статті 4 Закону України «Про прокуратуру» зазначено, що організація та діяльність прокуратури України, статус прокурорів визначаються Конституцією України, цим та іншими законами України, чинними міжнародними договорами, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України.

Згідно із частинами першою, четвертою - шостою статті 7 Закону України «Про прокуратуру» систему прокуратури України становлять: Офіс Генерального прокурора; обласні прокуратури; окружні прокуратури; Спеціалізована антикорупційна прокуратура. Офіс Генерального прокурора є органом прокуратури вищого рівня щодо обласних та окружних прокуратур, обласна прокуратура є органом прокуратури вищого рівня щодо окружних прокуратур, розташованих у межах адміністративно-територіальної одиниці, що підпадає під територіальну юрисдикцію відповідної обласної прокуратури. Єдність системи прокуратури України забезпечується: єдиними засадами організації та діяльності прокуратури; єдиним статусом прокурорів; єдиним порядком організаційного забезпечення діяльності прокурорів; фінансуванням прокуратури винятково з Державного бюджету України; вирішенням питань внутрішньої діяльності прокуратури органами прокурорського самоврядування. У системі прокуратури може запроваджуватися спеціалізація прокурорів.

Прокурори в Україні мають єдиний статус незалежно від місця прокуратури в системі прокуратури України чи адміністративної посади, яку прокурор обіймає у прокуратурі (частина друга статті 15 Закону України «Про прокуратуру»).

На прокуратуру покладається така функція, як представництво інтересів громадянина або держави в суді. Стаття 23 Закону України «Про прокуратуру» регулює питання представництва інтересів громадянина або держави в суді.

Так, відповідно до частин першої, третьої та четвертої цієї статті представництво прокурором інтересів громадянина або держави в суді полягає у здійсненні процесуальних та інших дій, спрямованих на захист інтересів громадянина або держави, у випадках та порядку, встановлених законом.

Згідно з пунктом 1 частини шостої статті 23 Закону України «Про прокуратуру», під час здійснення представництва інтересів громадянина або держави у суді прокурор має право в порядку, встановленому процесуальним законом та законом, що регулює виконавче провадження, звертатися до суду з позовом (заявою, поданням).

За правилами частин першої, сьомої статті 24 Закону України «Про прокуратуру» право подання позовної заяви (заяви, подання) в порядку цивільного, адміністративного, господарського судочинства надано Генеральному прокурору, його першому заступнику та заступникам, керівникам обласних та окружних прокуратур, їх першим заступникам та заступникам, прокурорам Спеціалізованої антикорупційної прокуратури. Повноваження прокурорів, встановлені цією статтею, здійснюються винятково на підставах та в межах, визначених процесуальним законодавством. Т

Таким процесуальним законодавством є, зокрема, Господарський процесуальний кодекс України.

Ураховуючи, що прокуратура України становить єдину систему, яка в порядку, встановленому Законом України «Про прокуратуру», здійснює визначені Конституцією України функції, зокрема й захист загальних інтересів суспільства та держави, а також з огляду на те, що Конституцією України, Законом України «Про прокуратуру» та процесуальним законодавством, яким у цьому разі є ГПК України, суд приходить до висновку, що повноваження прокурора щодо звернення до суду з позовом (заявою) під час реалізації конституційної функції представництва інтересів держави в суді не обмежені лише районом (територіальною одиницею), на території якого розташована прокуратура.

Такі висновки узгоджуються з висновками Великої Палати Верховного Суду, викладеними у постанові від 03.09.2025 по справі № 911/906/23.

Так, Велика Палата Верховного Суду наголосила, що законодавство не обмежує повноваження прокурора на звернення з позовом до суду в інтересах держави залежно від місця розташування органу, який уповноважений захищати інтереси держави у відповідних правовідносинах, до того ж такого органу може і не бути. Підставою для представництва інтересів держави є порушення або загроза порушення інтересів держави, якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежно здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого належать відповідні повноваження, а також у разі якщо такого органу немає. Наведене чітко та безальтернативно узгоджується з приписами частини третьої статті 23 Закону України «Про прокуратуру», а порядок такого звернення врегульований винятково процесуальним законодавством, зокрема статтею 53 ГПК України, яке не обмежує повноваження прокурора щодо звернення до суду з позовом (заявою) під час реалізації ним конституційної функції представництва інтересів держави в суді лише районом, на території якого розташована відповідна окружна прокуратура.

Подібні висновки сформульовані і в постановах Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду від 14 березня 2024 року у справі № 378/6/23 та від 31 липня 2024 року у справі № 378/7/23.

Підсумовуючи викладене, суд констатує відсутність підстав для залишення позову прокурора без розгляду.

У підготовчому засіданні судом розглянуті питання, передбачені частиною 2 ст. 182 ГПК України.

Судом у підготовчому засіданні 11.03.2026 з`ясовано у прокурора та представників позивача та відповідача, чи про всі обставини повідомлено суд, чи всі докази подані, чи можливо закрити підготовче провадження та призначити розгляд справи по суті.

Прокурор та представники позивача та відповідача повідомили суд, що ними повідомлено про всі обставини, всі докази надані, не заперечили проти призначення справи до судового розгляду по суті.

Згідно з п. 15 ч. 2 ст. 182 ГПК України суд встановлює порядок з`ясування обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, та порядок дослідження доказів, якими вони обґрунтовуються під час розгляду справи по суті, про що зазначається в протоколі судового засідання.

Судом зазначено, що з`ясування обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, та порядок дослідження доказів, якими вони обґрунтовуються, буде здійснюватися в хронологічному порядку (в порядку їх надходження та долучення до матеріалів справи).

Відповідно до п. 18 ч. 2 ст. 182 ГПК України у підготовчому засіданні суд призначає справу до розгляду по суті, визначає дату, час і місце проведення судового засідання (декількох судових засідань - у разі складності справи) для розгляду справи по суті.

Пунктом 3 частини 2 статті 185 ГПК України встановлено, що за результатами підготовчого засідання суд постановляє ухвалу про закриття підготовчого провадження та призначення справи до судового розгляду по суті.

Згідно із ч. 2 ст. 195 ГПК України суд розглядає справу по суті протягом тридцяти днів з дня початку розгляду справи по суті.

Ураховуючи проведення всіх підготовчих дій у справі, зважаючи на необхідність дотримання процесуальних строків, встановлених законом, суд дійшов висновку, що наявних у справі матеріалів достатньо для вирішення спору по суті.

За таких обставин суд ухвалив, закрити підготовче провадження та призначити справу до судового розгляду по суті на 01.04.2026 о/об 10 год. 30 хв.

Керуючись ст. ст. 182, 185, 234, 235 Господарського процесуального кодексу України, суд

УХВАЛИВ:

1. Заяву Товариства з обмеженою відповідальністю Смарт Машинс про проведення процедури врегулювання спору за участю судді (вх. 4635/08-08/26 від 02.03.2026) залишити без задоволення.

2. Клопотання Товариства з обмеженою відповідальністю «Смарт Машинс» про залишення без розгляду позовної заяви першого заступника керівника Василівської окружної прокуратури Запорізької області у справі № 908/3951/25 залишити без задоволення.

3. Закрити підготовче провадження.

4. Розгляд справи по суті призначити на 01.04.2026 о/об 10год. 30хв.

Судове засідання відбудеться в приміщенні Господарського суду Запорізької області за адресою: місто Запоріжжя, вулиця Гетьманська, 4Підготовче засідання відбудеться в приміщенні Господарського суду Запорізької області за адресою: місто Запоріжжя, вулиця Гетьманська, 4.

5. Учасникам справи в порядку ст. 207 ГПК України до початку відкриття судового засідання з розгляду справи по суті надати заяви чи клопотання, пов`язані з розглядом справи, які не були заявлені з поважних причин у підготовчому провадженні.

Номер зали судового засідання буде повідомлено додатково - відповідна інформація розміщується в день судового засідання на інформаційному стенді списків справ, призначених до розгляду, розташованому на першому поверсі приміщення суду (1 корпус).

З метою доведення даної ухвали до відома відповідача опублікувати її текст на офіційному веб-порталі судової влади України в мережі Інтернет (https://zp.arbitr.gov.ua/sud5009/), направити на відому суду адресу електронної пошти відповідача.

Направленим у судове засідання уповноваженим представникам сторін мати при собі відповідно до ст. 60 Господарського процесуального кодексу України документи, що підтверджують повноваження представників.

Учасники справи можуть отримати інформацію по справі на офіційному вебпорталі судової влади України в мережі Інтернет за адресою: http://court.gov.ua/fair/sud5009.

Адреса Господарського суду Запорізької області: 69001, м. Запоріжжя, вул.Гетьманська, 4.

Електронна адреса Господарського суду Запорізької області: inbох@zp.arbitr.gov.ua.

Єдиний Контакт-центр судової влади України: . Гаряча телефонна лінія господарського суду функціонує за номером .

Екземпляр ухвали надіслати учасникам справи.

Ухвала набирає законної сили негайно після її оголошення та не підлягає оскарженню окремо від рішення суду.

Повний текст ухвали складено та підписано 13.03.2026

Суддя І.Є. Лєскіна