УХВАЛА

02 березня 2026 року

м. Київ

cправа № 906/970/24

Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного господарського суду:

Кондратової І. Д. - головуючої, суддів - Вронської Г. О., Губенко Н. М.,

розглянув касаційну скаргу Акціонерного товариства комерційний банк "Приватбанк"

на постанову Північно-західного апеляційного господарського суду від

14.01.2026

(головуючий - Юрчук М. І., судді: Миханюк М. В., Тимошенко О. М.)

у справі за позовом Акціонерного товариства комерційний банк "Приватбанк"

до: 1) Товариства з обмеженою відповідальністю "Райки-Агроплюс" та 2) ОСОБА_1 ,

за участю третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору на стороні позивача - Міністерства фінансів України,

про стягнення 1 629 835,26 грн

та за зустрічним позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "Райки-Агроплюс"

до Акціонерного товариства комерційний банк "Приватбанк"

про визнання недійсними пунктів 2.5, 2.6 додаткової угоди №1 від 13.06.2022.

ВСТАНОВИВ:

1. У вересні 2024 року Акціонерне товариство комерційний банк "Приватбанк" (далі - АТ КБ "Приватбанк", скаржник) звернулося до Господарського суду Житомирської області з позовом про стягнення з Товариства з обмеженою відповідальністю "Райки-Агроплюс" (далі - Товариство) та ОСОБА_1 (далі - відповідачі) 1 080 800,07 грн заборгованості за тілом кредиту, 85 835,16 грн заборгованості за процентами та додаткові витрати банку, пов`язані з виконанням кредитного договору, в сумі 463 200,03 грн.

2. Позов обґрунтовано неналежним виконання відповідачами умов кредитного договору № CR 42948182-КД-2 від 13.06.2022 та договору поруки № 42948182ДП-2/1 від 13.06.2024 в частині повернення кредитних коштів.

3. 05.11.2024 Товариство подало до суду зустрічну позовну заяву до АТ КБ "Приватбанк" про: визнання недійсним пункту 2.5 Додаткової угоди №1, укладеної 13.06.20222 між позивачем та відповідачем щодо стягнення комісії за надання кредиту в розмірі 0,5% від суми кредиту та визнання недійсним пункту 2.6 Додаткової угоди №1 щодо стягнення комісії за обслуговування кредиту в розмірі 0,5% від суми кредиту.

4. Ухвалою Господарського суду Житомирської області від 05.11.2024 прийнято зустрічний позов разом з первісним позовом.

5. 24.09.2025 Господарський суд Житомирської області ухвалив рішення, яким первісний позов задовольнив частково, стягнув солідарно з відповідачів на користь АТ КБ "Приватбанк" 655 720,76 грн заборгованості за тілом кредиту, 281 023,18 грн заборгованості перед державним бюджетом, 5 747,06 грн заборгованості за процентами, 11 309,89 грн витрат по сплаті судового збору; закрив провадження у справі в частині стягнення 425 079,31 грн заборгованості за тілом кредиту та 182 176,85 грн заборгованості перед державним бюджетом на підставі пункту 2 частини першої статті 231 Господарського процесуального кодексу України (далі - ГПК України) за відсутністю предмету спору; в іншій частині первісного позову - відмовив; у задоволенні зустрічного позову - відмовив повністю.

6. 14.01.2026 Північно-західний апеляційний господарський суд ухвалив постанову, якою апеляційну скаргу АТ КБ "Приватбанк" залишив без задоволення, а апеляційну скаргу Товариства - задовольнив, рішення суду першої інстанції скасував й прийняв нове рішення, яким у задоволенні позову відмовив повністю.

7. 10.02.2026 АТ КБ "Приватбанк" подав до Верховного Суду через підсистему "Електронний суд" касаційну скаргу, в якій просить скасувати постанову апеляційного господарського суду й залишити рішення суду першої інстанції (в частині, що була скасована апеляційним судом) в силі.

8. Зі змісту касаційної скарги вбачається, що на виконання вимог пункту 5 частини другої статті 290 ГПК України підставою касаційного оскарження судових рішень скаржник визначає випадок, передбачений пунктом 1 частини другої статті 287 цього Кодексу.

9. В обґрунтування скаржник не погоджується з мотивами та висновком суду апеляційної інстанції щодо недоведеності суми боргу по тілу кредиту в розмірі 655 720,76 грн, заборгованості перед державним бюджетом в розмірі 281 023,18 грн та заборгованості за відсотками в розмірі 5 747,06 грн та зазначає, що суд апеляційної інстанції не з`ясував всі істотні обставини справи та не надав належної оцінки доказам, поданими в обґрунтування заявленого позову, а тому прийняв судове рішення з неправильним застосуванням норм матеріального та порушенням норм процесуального права, зокрема, не застосував умови пункту 2.3.2 Кредитного договору, які є обов`язковими для сторін (стаття 629 Цивільного кодексу України) й проігнорував положення частини другої статті 1050 цього Кодексу, що призвело до неправильного розрахунку суми заборгованості, яка підлягає стягненню. Скаржник зазначає, що суд апеляційної інстанції не врахував висновки Верховного Суду, викладені у постановах від 29.02.2024 у справі № 922/1341/23, від 10.10.2023 у справі № 916/2357/22 (щодо застосування статті 534 Цивільного кодексу України), від 28.03.2018 у справі № 444/9519/12 (щодо дострокової зміни строку виконання зобов`язань), від 04.12.2019 у справі № 917/1739/17, від 23.01.2018 у справі № 755/7704/15-ц (щодо обов`язку суду навести власний розрахунок боргу).

10. Крім того, скаржник зазначає, що суд апеляційної інстанції неправильно застосував норми статті 1090 Цивільного кодексу України, яка виключена на підставі Закону України № 1591-IX від 30.06.2021 "Про платіжні послуги", і ця правова норма була відсутня на момент виникнення правовідносин. На думку скаржника, посилання суду апеляційної інстанції на статтю 1090 Цивільного кодексу України як на підставу для відмови у задоволенні позову свідчить про неналежне дослідження нормативної бази та неправильну юридичну кваліфікацію дій Банку, а оскільки суд апеляційної інстанції застосував закон, який не підлягав застосуванню (через його відсутність), таке судове рішення не може вважатися законним і підлягає скасуванню.

11. З огляду на зміст касаційної скарги та доданих до неї матеріалів, ураховуючи її відповідність вимогам параграфу 1 глави 2 Розділу IV ГПК України, Верховний Суд дійшов висновку, що підстави для залишення касаційної скарги без руху, повернення касаційної скарги чи відмови у відкритті касаційного провадження відсутні, тому відкриває касаційне провадження у справі з підстави, передбаченої пунктом 1 частини другої статті 287 ГПК України.

Керуючись нормами статей 197, 234, 288, 290, 294, пунктом 1 частини другої статті 287, частини третьої статті 301 ГПК України, Верховний Суд

ПОСТАНОВИВ:

1. Відкрити касаційне провадження у справі № 906/970/24 за касаційною скаргою Акціонерного товариства комерційний банк "Приватбанк" на постанову Північно-західного апеляційного господарського суду від 14.01.2026.

2. Призначити до розгляду касаційну скаргу Акціонерного товариства комерційний банк "Приватбанк" у справі № 906/970/24 на 07 квітня 2026 року о 10:00 год у відкритому судовому засіданні у приміщенні Касаційного господарського суду за адресою: м. Київ, вул. О. Копиленка, 6, в залі судових засідань № 2 (кабінет № 209).

3. Явка учасників справи в судове засідання не є обов`язковою.

4. Установити учасникам справи строк для подання відзиву на касаційну скаргу з доказами надсилання копій відзиву та доданих до нього документів іншим учасникам справи з урахуванням положень статті 42 ГПК України до 20 березня 2026 року.

5. Роз`яснити учасникам справи, що вони мають право брати участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції, в тому числі поза межами приміщення суду з використанням власних технічних засобів та електронного підпису згідно з вимогами Положення про Єдину судову інформаційно-комунікаційну систему та/або положень, що визначають порядок функціонування її окремих підсистем (модулів).

6. Витребувати з Господарського суду Житомирської області або Північно-західного апеляційного господарського суду матеріали справи № 906/970/24.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та не підлягає оскарженню.

Головуюча І. Кондратова

Судді Г. Вронська

Н. Губенко

До уваги учасників судового процесу!

Суди продовжують працювати. Проте в умовах воєнного стану проведення відкритих судових засідань має певні особливості щодо належного повідомлення учасників процесу про час та місце судових засідань, явки до суду та забезпечення безпеки відвідувачів. Неявка сторін з невідомих причин може завадити своєчасному розгляду справи навіть за умови явки представників інших сторін.

Просимо дотримуватися процесуальних норм, виявляти повагу до суду та до інших учасників судового процесу:

- максимально реалізувати право на участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду, передбачене статтею 197 Господарського процесуального кодексу України;

- за відсутності нагальної потреби в участі в судовому засіданні в приміщенні Касаційного господарського суду подати клопотання про розгляд справи без участі учасників справи, а за наявності такої потреби - повідомити про це суд.

Про свій вибір просимо завчасно повідомити суд поштою чи в електронному вигляді із застосуванням підсистеми Єдиної судової інформаційно-комунікаційної системи "Електронний суд".

Звертаємо увагу на особливості розгляду справи в особливий період (на період дії правового режиму воєнного стану) та порядок дій учасників судового процесу під час сигналу "Повітряна тривога":

- після надходження сигналу "Повітряна тривога" розгляд справ, призначених до розгляду у відкритому судовому засіданні, не здійснюється. У судовому засіданні буде оголошуватися перерва;

- розгляд справ відбудеться через 30 хвилин після відбою тривоги у порядку черговості відповідно до переліку справ, призначених до розгляду у відкритому судовому засіданні. У разі, якщо повітряна тривога триватиме після 15:00 год, судові справи будуть зняті з розгляду. Про дату, час і місце наступного судового засідання учасники справи будуть повідомлені ухвалою;

- найближча до Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду (вул. О. Копиленка, 6) захисна споруда, визначена Київською міською державною адміністрацією, для укриття населення під час сигналу "Повітряна тривога", розташована на: вул. Лейпцизька,2 (2-ий під`їзд). Захисними спорудами визначено також станції метро "Печерська" та "Арсенальна";

- до повідомлення про закінчення повітряної тривоги заборонено пропуск учасників судового процесу на територію Верховного Суду;

- якщо за об`єктивних обставин учасник справи не може прибути в судове засідання після відбою тривоги, рекомендовано подати клопотання про відкладення судового засідання з наведенням поважних причин або про проведення відеоконференції поза межами приміщення суду з використанням власних технічних засобів.

Касаційний господарський суд