УХВАЛА

05 березня 2026 року

м. Київ

cправа № 914/2054/23(914/1985/24)

Верховний Суд у складі судді Касаційного господарського суду Жукова С.В.,

розглянувши клопотання ліквідатора Товариства з обмеженою відповідальністю «Софт- Плюс» арбітражного керуючого Бандури Івана Васильовича,

про проведення судових засідань у режимі відеоконференції поза межами приміщення суду

за касаційною скаргою Дочірнього підприємства "Рожниторф" Державного підприємства "Київторф"

на постанову Західного апеляційного господарського суду від 11.11.2025

у справі № 914/2054/23(914/1985/24)

за позовом Дочірнього підприємства "Рожниторф" Державного підприємства "Київторф"

до 1) Товариства з обмеженою відповідальністю "Софт-Плюс", 2) Фізичної особи-підприємця Корякіна Дмитра Вадимовича,

третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні позивача: Товариство з обмеженою відповідальністю "Варман",

третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідачів: Товариство з обмеженою відповідальністю "Е-Тендер",

про визнання недійсними результатів електронного аукціону та застосування наслідків нікчемного правочину

в межах справи №914/2054/23

про банкрутство Товариства з обмеженою відповідальністю "Софт-Плюс",

ВСТАНОВИВ:

Ухвалою Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду від 19.02.2026 відкрито касаційне провадження за касаційною скаргою Дочірнього підприємства "Рожниторф" Державного підприємства "Київторф" на постанову Західного апеляційного господарського суду від 11.11.2025 у справі №914/2054/23(914/1985/24) та призначено до розгляду касаційну скаргу Дочірнього підприємства "Рожниторф" Державного підприємства "Київторф" у справі №914/2054/23(914/1985/24) на 11 березня 2026 року о 12:20 год. у відкритому судовому засіданні у приміщенні Касаційного господарського суду за адресою: м. Київ, вул. О. Копиленка, 6, в залі судових засідань №330.

03.03.2026 до Верховного Суду від ліквідатора Товариства з обмеженою відповідальністю «Софт- Плюс» арбітражного керуючого Бандури Івана Васильовича надійшло клопотання про участь у судових засіданнях у справі №914/2054/23(914/1985/24) в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду з використанням власних технічних засобів.

04.03.2026 до Верховного Суду від Дочірнього підприємства "Рожниторф" Державного підприємства "Київторф" надійшло клопотання про залишення вказаного клопотання про участь у судових засіданнях у справі №914/2054/23(914/1985/24) в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду з використанням власних технічних засобів без розгляду на підставі статті 170 ГПК України, оскільки ТОВ «Софт- Плюс» не має зареєстрованого електронного кабінету у підсистемі ЄСІТС "Електронний суд".

29.06.2023 Верховною Радою України прийнято Закон України № 3200-IX «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо обов`язкової реєстрації та використання електронних кабінетів в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами» (далі - ЄСІТС, Закон № 3200-IX). Цей Закон набрав чинності 21.07.2023.

Статтею 42 Господарського процесуального кодексу України (далі - ГПК України) передбачені права та обов`язки учасників справи, зокрема, учасники справи мають ознайомлюватися з матеріалами справи, робити з них витяги, копії, одержувати копії судових рішень, подавати заяви та клопотання, надавати пояснення суду, наводити свої доводи, міркування щодо питань, які виникають під час судового розгляду, і заперечення проти заяв, клопотань, доводів і міркувань інших осіб, а також виконувати процесуальні обов`язки, визначені законом або судом.

Частинами п`ятою та шостою вищевказаної норми встановлено, що документи (в тому числі процесуальні документи, письмові та електронні докази тощо) можуть подаватися до суду, а процесуальні дії вчинятися учасниками справи в електронній формі з використанням Єдиної судової інформаційно-комунікаційної системи, за винятком випадків, передбачених цим Кодексом; процесуальні документи в електронній формі мають подаватися учасниками справи до суду з використанням Єдиної судової інформаційно-комунікаційної системи в порядку, визначеному Положенням про Єдину судову інформаційно-комунікаційну систему та/або положеннями, що визначають порядок функціонування її окремих підсистем (модулів).

Відповідно до частини 5 статті 6 ГПК України Електронний кабінет - це персональний кабінет (веб-сервіс чи інший користувацький інтерфейс) у підсистемі (модулі) Єдиної судової інформаційно-комунікаційної системи, за допомогою якого особі, яка пройшла електронну ідентифікацію, надається доступ до інформації та сервісів Єдиної судової інформаційно-комунікаційної системи або її окремих підсистем (модулів), у тому числі можливість обміну (надсилання та отримання) документами (в тому числі процесуальними документами, письмовими та електронними доказами тощо) між судом та учасниками судового процесу, а також між учасниками судового процесу. Електронна ідентифікація особи здійснюється з використанням кваліфікованого електронного підпису чи інших засобів електронної ідентифікації, які дають змогу однозначно встановити особу.

Частиною шостою статті 6 ГПК України, зокрема, встановлено, що юридичні особи, зареєстровані за законодавством України, реєструють свої електронні кабінети в Єдиній судовій інформаційно-комунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, в обов`язковому порядку.

За змістом пункту 9 та пункту 14 Розділу ІІІ Положення про порядок функціонування окремих підсистем (модулів) Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи, затвердженого рішенням Ради правосуддя від 17.08.2021 № 1845/0/15-21 та підпункту 4.2. пункту 4 Інструкції з використанням підсистеми "Електронний кабінет" Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи, затвердженої наказом ДП "Інформаційні судові системи" від 29.12.2023 № 230/ОД, можливість реєстрації Електронного кабінету у підсистемі (модулі) Єдиної судової інформаційно-комунікаційної системи обумовлюється наявністю у відповідної юридичної особи чинного кваліфікованого електронного підпису (КЕП), створеного в порядку, визначеному Законом України "Про електронну ідентифікацію та електронні довірчі послуги".

Згідно з пунктом 11 Розділу ІІІ Положення про порядок функціонування окремих підсистем (модулів) Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи, затвердженого рішенням Ради правосуддя від 17.08.2021 № 1845/0/15-21 процедура реєстрації Електронного кабінету юридичної особи здійснюється з використанням кваліфікованого електронного підпису керівника такої юридичної особи, що підтверджується даними з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань. Сертифікат кваліфікованого електронного підпису такої посадової особи повинен містити ідентифікаційні дані як юридичної, так і посадової особи. Керівник юридичної особи засобами програмного забезпечення Електронного кабінету може уповноважувати працівників юридичної особи (в тому числі себе) або інших фізичних осіб чи фізичних осіб - підприємців на перегляд, створення та надсилання електронних документів, а також вчинення інших дій від імені юридичної особи з використанням власних Електронних кабінетів таких фізичних осіб чи фізичних осіб - підприємців.

Згідно з пункту 2 частини першої статті 25 Закону України "Про електронну ідентифікацію та електронні довірчі послуги" кваліфікований сертифікат відкритого ключа скасовується суб`єктом, який видав сертифікат, протягом двох годин у разі визнання користувача електронних довірчих послуг банкрутом.

За змістом частини першої статті 61 КУзПБ ліквідатор з дня свого призначення виконує повноваження керівника (органів управління) банкрута.

Відповідно до пункту 2 частини другої статті 25 Закону України "Про державну реєстрацію юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань", державна реєстрація та інші реєстраційні дії проводяться на підставі судових рішень, що набрали законної сили та тягнуть за собою зміну відомостей в Єдиному державному реєстрі, а також що надійшли в електронній формі від суду або державної виконавчої служби відповідно до Закону України "Про виконавче провадження" щодо, зокрема, провадження у справах про відновлення платоспроможності боржника або визнання його банкрутом, прийнятих відповідно до Закону України "Про відновлення платоспроможності боржника або визнання його банкрутом".

Як вбачається з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань, керівником ТОВ «Софт- Плюс» () є Паніматченко Валентин Євгенович.

Відтак, арбітражний керуючий (ліквідатор), як особа, яка виконує повноваження керівника може отримати кваліфікований електронний підпис цієї юридичної особи та зареєструвати електронний кабінет ТОВ «Софт- Плюс» в підсистемі "Електронний суд" Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи.

При цьому Верховний Суд зауважує, що стороною у цій справі - відповідачем-1 є саме юридична особа - ТОВ «Софт- Плюс», а не арбітражний керуючий (ліквідатор) Бандура І.В., який лише представляє інтереси цього товариства. Наявність електронного кабінету в арбітражного керуючого (ліквідатора) не замінює обов`язку юридичної особи зареєструвати електронний кабінет.

Чинне законодавство не містить в собі виключень, які б звільняли юридичну особу від обов`язку зареєструвати електронний кабінет в підсистемі "Електронний суд" Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи при визнанні її банкрутом та відкритті ліквідаційної процедури.

Актуальність відкриття електронного кабінету для боржника у справі про банкрутство юридичної особи, особливо в ліквідаційній процедурі, також ґрунтується на можливості відсторонення/заміни ліквідатора та необхідності забезпечити новому ліквідатору доступ до судових документів підприємства-боржника, включаючи відомості про дату та час поданих/отриманих судових електронних документів.

Загальні вимоги до форми та змісту письмової заяви, клопотання, заперечення з процесуальних питань та наслідки недотримання таких вимог визначені у статті 170 ГПК України.

Відповідно до частини другої вказаної норми письмова заява, клопотання чи заперечення підписується заявником або його представником.

Відповідно до частини четвертої вказаної норми суд встановивши, що письмову заяву (клопотання, заперечення) подано без додержання вимог частини першої або другої цієї статті, повертає її заявнику без розгляду.

Суд повертає письмову заяву (клопотання, заперечення) заявнику без розгляду також у разі, якщо її подано особою, яка відповідно до частини шостої статті 6 цього Кодексу зобов`язана зареєструвати електронний кабінет, але не зареєструвала його.

Таким чином, оскільки з відповіді № 31943294 від 05.03.2026, сформованої засобами підсистеми ЄСІТС "Електронний суд", юридична особа - ТОВ «Софт- Плюс» не має зареєстрованого електронного кабінету у підсистемі ЄСІТС "Електронний суд". (перевірка здійснювалася за кодом ), колегія суддів дійшла висновку про повернення заявнику клопотання про участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції без розгляду на підставі частини четвертої статті 170 ГПК України.

Вказане повернення клопотання не перешкоджає доступу до правосуддя, оскільки особа може подати заяву повторно.

Керуючись статтями 6, 170, 234 ГПК України, Верховний Суд

УХВАЛИВ:

Клопотання ліквідатора Товариства з обмеженою відповідальністю «Софт- Плюс» арбітражного керуючого Бандури Івана Васильовича про участь у судових засіданнях в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду з використанням власних технічних засобів повернути без розгляду.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання, є остаточною та оскарженню не підлягає.

Суддя - доповідач С.В. Жуков